Нашице
Нашице | |
---|---|
![]() Дворац грофова Пејачевић | |
Административни подаци | |
Држава | ![]() |
Жупанија | Осјечко-барањска |
Становништво | |
Становништво | |
— 2011. | 7.888 |
Агломерација (2011.) | 16.224 |
Географске карактеристике | |
Координате | 45° 29′ 27″ С; 18° 05′ 38″ И / 45.49075° С; 18.09382° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), лети UTC+2 (CEST) |
Остали подаци | |
Градоначелник | Јосип Милетић (ХДЗ) |
Поштански број | 31500 |
Позивни број | +385 31 |
Регистарска ознака | NA |
Нашице су град у Хрватској, у Осјечко-барањској жупанији. Према резултатима пописа из 2011. у граду је живело 16.224 становника, а у самом насељу је живело 7.888 становника.[1]
Историја
[уреди | уреди извор]Срески суд у Нашицама је формиран 1850. године. Када је 1894. године текла акција за скупљање прилога за подизање споменика Митрополиту Стратимировићу, прилог од 12 ф. је дао Коста Новић судија из Нашица.[2]
У месту је током 19. века одржаван годишњи вашар неколико пута. Прво је (1827) било два термина: 13. јун и 15. август, па ускоро било четири термина (1831): 10. марта, 13. јуна, 15. августа и 30. новембра.[3]
За време Другог светског рата усташе су убиле пароха нашичког Георгија Богића (Свештеномученика Ђорђа). Млади парох Богић је дошао у парохију Нашице 1940. године. Убили су по наредби католичког фратра фра Сидонија Шолца, нашички млекар Феликс Лахнер са двојицом усташа.[4]
Становништво
[уреди | уреди извор]По попису становништва из 1991. године, град Нашице (насељено место) имао је 8.235 становника. Према попису из 2001. Нашице су имале 17.320 становника.
Попис 1991.
[уреди | уреди извор]На попису становништва 1991. године, насељено место Нашице је имало 8.235 становника, следећег националног састава:
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Попис становништва 2011.”. Државни завод за статистику РХ. Приступљено 12. 3. 2017.
- ^ "Српски сион", Карловци 1894.
- ^ "Сербска пчела", Будим 1831-1841.
- ^ Милан Булајић: "Усташки злочини геноцида и суђење Андрији Артуковићу 1986. године", Београд 1988.
Литература
[уреди | уреди извор]- Gelo, Jakov (1998). Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima. Zagreb: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. ISBN 978-953-6667-07-9.