Hronologija Narodnooslobodilačke borbe april 1945.
Appearance
![Partizanska spomenica 1941.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Partizanska_spomenica_1941%2C_eksponat_u_muzeju_u_Beloj_Crkvi.jpg/180px-Partizanska_spomenica_1941%2C_eksponat_u_muzeju_u_Beloj_Crkvi.jpg)
Hronološki pregled važnijih događaja vezanih za Narodnooslobodilačku borbu naroda Jugoslavije, koji su se desili tokom aprila meseca 1945. godine:
![]() ![]()
|
5. april
[uredi | uredi izvor]- Predsednik Privremene vlade DFJ Josip Broz Tito otputovao u prvu zvaničnu posetu Sovjetskom Savezu, u kojoj je boravio do 17. aprila. Zajedno sa Titom u Sovjetskom Savezu boravila je jugoslovenska delegacija u sastavu — Ivan Šubašić, Milovan Đilas, Nikola Petrović, Bane Andrejev i Rudolf Primorac.[1][2]
6. april
[uredi | uredi izvor]- U Novom Sadu na sednici Glavnog narodnooslobodilačkog odbora Vojvodine raspravljano o položaju Vojvodine u novoj Demokratskoj Federativnoj Jugoslaviji (DFJ). Tom prilikom članovi Glavnog NOO Vojvodine su se jednoglasno izjasnili za ulazak Vojvodine kao autonomne pokrajine u sastav Federalne Dražve Srbije. Na istoj sednici izabrani su delegati za Antifašističku skupštinu narodnog oslobođenja Srbije.[1]
7. april
[uredi | uredi izvor]- U Beogradu, od 7. do 9. aprila održano zasedanje Antifašističke skupštine narodnog oslobođenja Srbije (ASNOS) na kome je ASNOS preimenovan u Narodnu skupštinu Srbije. Za predsednika Predsedništva Narodne skupštine izabran je Siniša Stanković, dotadašnji predsednik ASNOS-a. Takođe, na ovom zasedanju je i doneta Rezolucija kojom je prihvaćena odluka naroda Sandžaka, Vojvodine, Kosova i Metohije o pripajanju Federalnoj Državi Srbiji.[3]
9. april
[uredi | uredi izvor]- U Beogradu na sednici Narodne skupštine Srbije obrazovana Narodna vlada Federalne Države Srbije, za čijeg predsednika je izabran dr Blagoje Nešković.[3]
11. april
[uredi | uredi izvor]- U Moskvi maršal Josip Broz Tito i maršal Josif Staljin potpisali „Ugovor o prijateljstvu i posleratnoj saradnji Jugoslavije i Sovjetskog Saveza“, koji je sovjetska vlada jednostrano raskinula 28. septembra 1949. godine.[3]
14. april
[uredi | uredi izvor]- U Splitu na sednici Predsedništva ZAVNOH-a formirana Narodna vlada Federalne Države Hrvatske, za čijeg predsednika je izabran dr Vladimir Bakarić. Pošto je Vlada bila sastavljena samo od predstavnika Narodnog fronta, na Četvrtom zasedanju ZAVNOH-a 21. jula formirana je nova Vlada u koju su ušli i predstavnici opozicije.[4]
- U Skoplju, od 14. do 16. aprila održano Treće zasedanje Antifašističkog sobranja narodnog oslobođenja Makedonije (mkd. Антифашистичко Собрание на Народното Ослободување на Македонија - АСНОМ) na kom je ASNOM preimenovan u Narodno sobranje Makedonije (mkd. Народното Собрание на Македонија). Za predsednika Predsedništva Narodnog sobranja izabran je Metodije Andonov Čento, dotadašnji predsednik ASNOM-a.
15. april
[uredi | uredi izvor]- Na Cetinju, od 15. do 17. aprila održano Četvrto zasedanje Crnogorske antifašističke skupštine narodnog oslobođenja (CASNO) na kom je CASNO preimenovan u Narodnu skupštinu Crne Gore. Na zasedanju je doneta odluka o uključivanju pljevaljskog i bijelopoljskog sreza u sastav Crne Gore. Za predsednika Predsedništva Narodne skupštine izabran je dr Niko Miljanić, dotadašnji predsednik CASNO.[4]
16. april
[uredi | uredi izvor]- U Skoplju Predsedništvo Narodnog sobranja Makedonije imenovalo Narodnu vladu Demokratske Federalne Makedonije, za čijeg predsednika je izabran Lazar Koliševski.[4]
19. april
[uredi | uredi izvor]- U Cetinju na sednici Narodne skupštine Crne Gore doneta odluka o formiranju Narodne vlade Federalne Dražve Crne Gore, za čijeg predsednika je imenovan Blažo Jovanović.[4]
26. april
[uredi | uredi izvor]- U Sarajevu od 26. do 28. aprila održano Treće zasedanje Zemaljskog antifašističkog veća narodnog oslobođenja Bosne i Hercegovine (ZAVNOBiH) na kom je ZAVNOBiH preimenovan u Narodnu skupštinu Bosne i Hercegovine. Za predsednika Predsedništva Narodne skupštine izabran je dr Vojislav Kecmanović Đedo, dotadašnji predsednik ZAVNOBiH.[5]
28. april
[uredi | uredi izvor]- U Sarajevu na sednici Narodne skupštine Bosne i Hercegovine doneta odluka o formiranju Narodne vlade Federalne Države Bosne i Hercegovine, za čijeg predsednika je imenovan Rodoljub Čolaković.[5]
- Privremena vlada DFJ donela odluku o priznanju nezavisnih država Sirije, Libana, Bugarske i Albanije i uspostvljanja diplomatskih odnosa sa njima.[5]
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ a b Hronologija 2 1980, str. 343.
- ^ Hronologija Tito 1978, str. 91.
- ^ a b v Hronologija 2 1980, str. 344.
- ^ a b v g Hronologija 2 1980, str. 345.
- ^ a b v Hronologija 2 1980, str. 347.
Literatura
[uredi | uredi izvor]- Pregled istorije Saveza komunista Jugoslavije. Beograd: Institut za izučavanje radničkog pokreta. 1963. COBISS.SR 54157575
- Hronologija oslobodilačke borbe naroda Jugoslavije 1941—1945. Beograd: Vojnoistorijski institut. 1978. COBISS.SR 50018311
- Hronologija revolucionarne delatnosti Josipa Broza Tita. Beograd: Export-press. 1978. COBISS.SR 50094343
- Hronologija radničkog pokreta i SKJ 1919—1979. tom II 1941—1945. Beograd: Narodna knjiga; Institut za savremenu istoriju. 1980. COBISS.SR 49272583
- Hronologija radničkog pokreta i SKJ 1919—1979. tom III 1945—1979. Beograd: Narodna knjiga; Institut za savremenu istoriju. 1980. COBISS.SR 1539739598
- Narodni heroji Jugoslavije tom I. Beograd: Narodna knjiga. 1982. COBISS.SR 48700167
- Narodni heroji Jugoslavije tom II. Beograd: Narodna knjiga. 1982. COBISS.SR 48703239
- Istorija Saveza komunista Jugoslavije. Beograd: Izdavački centar „Komunist”; Narodna knjiga; Rad. 1985. COBISS.SR 68649479