Sortland er en kommune i Nordland fylke, som ligger rundt Sortlandssundet i Vesterålen. Sortland omfatter østre del av Langøya (266 kvadratkilometer og den delen av Hinnøya som ligger omkring Godfjorden (453 kvadratkilometer), samt en rekke mindre, ubebodde øyer, holmer og skjær i Sortlandssundet og Godfjorden.
Faktaboks
- Også kjent som
-
nordsamisk Suortá
- Administrasjonssenter
- Sortland
- Fylke
- Nordland
- Innbyggertall
- 10 618 (2024)
- Landareal
- 697 km²
- Høyeste fjell
- Møysalen (1263 moh.) på grensa til Lødingen
- Innbyggernavn
- sortlending, sortlandssunding
- Målform
- nøytral
- Kommunenummer
- 1870
![](https://media.snl.no/media/10399/standard_k-sortla.gif)
Kommunevåpen
![Kart: Sortland kommune i Nordland](https://media.snl.no/media/265642/standard_sortland-Nordland-kart.png)
![Sortland](https://media.snl.no/media/46119/standard_compressed_sortland.jpg)
Sortland. Administrasjonssenteret Sortland på Langøya med kirken og kaien. Bildet er hentet fra papirleksikonet Store norske leksikon, utgitt 2005-2007.
Natur og geologi
Strandflaten er godt utviklet i det meste av kommunen, og hele 31 prosent av arealet ligger under 60 meter over havet. På østsiden av Sortlandssundet og Eidsfjorden finner man større områder med myr og jordbruksland. Det finnes flere sandstrender i kommunen, og ved Holm finner man en strand med korallsand.
Det er noe eldre furuområder i kommunen, og i tillegg foregår det noe beplanting av gran.
Hinnøy-delen er mest berglendt. Den er oppskåret av flere mindre fjorder, tildels med avlange innsjøer innenfor. Fjellene når her opp i 800 – 1000 meters høyde, med Møysalen (1262 meter over havet) som kommunens høyeste fjell. Møysalen ligger på grensen til nabokommunen Lødingen. Også Langøydelen er oppskåret av mindre fjorder. Høyeste fjell her er Ol-Hansatinden på grensen til Hadsel i sør (749 meter over havet).
Sortland har midnattssol i perioden 23. mai – 23. juli.
Berggrunnen består i størstedelen av kommunen av prekambriske gneisbergarter som er blant de aller eldste bergartene her i landet (2900 – 2500 millioner år). Noe yngre, men likevel svært gamle dypbergarter tilhørende de såkalte Lofoten-eruptivene (blant annet granitt og granodioritt) har trengt gjennom disse gneisene enkelte steder, for eksempel rundt indre del av Godfjorden og nord for Møysalen på Hinnøya. Ellers forekommer dypbergarten gabbro i et område på Langøya, sørvest for kommunesenteret. I et gneisområde ved Jennestad nordvest for Sortland tettsted er det et mindre skiferfelt med en nedlagt grafittgruve.
Verneområder
Sortland kommune inneholder en rekke områder som er naturvernet. Møysalen med omliggende fjelltrakter ble i 2003 opprettet som nasjonalpark, med et areal på i alt 51 kvadratkilometer. Tar vi med det tilstøtende landskapsvernområdet måler området 118 kvadratkilometer. Av dette ligger bare en mindre del i Sortland.
I tillegg har kommunen i alt 5 naturreservat. Størst av disse er Forfjorddalen naturreservat, som har til hensikt å ivareta vern av et dalføre med dets myr- og skogsområder, som blant annet inneholder noen av de eldste furutrærne i Skandinavia. Naturreservatet ble opprettet i 2000.
Klima
![Sortland kirke](https://media.snl.no/media/195245/standard_compressed_Sortland_church_night.jpg)
Sortland ligger ved kysten, og har derav kystklima. Nabokommunene i vest, Bø og Øksnes, tar av mye av været, når det står på inn fra Norskehavet. Dette gir Sortland kommune et visst ly, når vestaværet står på som verst.
Det maritime klimaet tilsier imidlertid at det er jevnlig påfyll av nedbør, og Sortland har nedbør mer enn 200 dager i året.
Årsnedbør i perioden 1959 – 2021 har et gjennomsnitt på 1 383 millimeter.
Høyeste målte temperatur i kommunen, i perioden 1959 – 2021, er 31,0 grader Celsius. Denne temperaturen ble målt sommeren 2018. For å finne laveste temperatur i samme periode, må man tilbake til 1966, hvor det ble målt 19,0 minusgrader.
Kommunens middeltemperatur i perioden 1959 – 2021 ligger på 4,56 grader Celsius. Ser man siste tiårsperiode (2011 – 2021) ligger middeltemperaturen på 5,17 grader.
Bosetning
Befolkning - Sortland kommune
1995 | 8784 |
---|---|
2000 | 9230 |
2005 | 9536 |
2011 | 9856 |
2015 | 10166 |
2020 | 10492 |
På østsiden av Sortlandssundet, på Hinnøya, bor i underkant av 30 prosent av kommunens befolkning. Her finner man blant annet Sigerfjord og Strand. Vest for Sortlandssundet ligger Langøya, med administrasjonssenteret Sortland. I overkant av 70 prosent av innbyggerne i kommunen bor på Langøya, hvorav de fleste i Sortland tettsted.
Ifølge Statistisk sentralbyrås definisjon er det tre tettsteder i Sortland. Tettstedene er til sammen 5,0 km², og omfatter 1 prosent av arealet i kommunen.
Tettsted | Innbyggere | Andel* | Areal |
---|---|---|---|
Sortland | 5 609 | 53 % | 3,8 km² |
Sigerfjord | 818 | 8 % | 0,8 km² |
Strand | 781 | 7 % | 0,5 km² |
Sum | 7 208 | 68 % | 5,0 km² |
* Andelen av innbyggerne i Sortland kommune som bor i tettstedet.
Med unntak av perioden fra sist på 1950-tallet til midt på 1970-tallet har folketallet i Sortland (med dagens grenser) økt, til dels betydelig, i hele etterkrigstiden. I tiårsperioden 2011–2021 økte folketallet med gjennomsnittlig 0,6 prosent årlig mot 0,2 prosent i fylket som helhet. Av nordlandskommunene hadde bare Bodø og Vestvågøy større vekst i denne tiårsperioden.
Sortland tettsted fikk bystatus i 1997, etter vedtak i kommunestyret.
![Kart over Sortland kommune](https://media.snl.no/media/265271/standard_compressed_sortland-kart.jpg)
Næringsliv
![Vesteraalens fiskeboller](https://media.snl.no/media/195247/standard_compressed_Vesteraalens_fiskeboller.jpg)
Tettstedet Sortland er, foruten å være administrasjonssenter i kommunen, et betydelig kommunikasjons- og skolesenter. Det er også det viktigste handels- og servicesenteret i Vesterålen. I Sortland finner en ellers hovedbasen for Kystvakten i Nord-Norge. Disse forholdene avspeiler servicenæringenes samlede andel av kommunens arbeidsplasser, 80 prosent mot 76 prosent i fylket som helhet (2020).
Jordbruk og fiske er viktig næringer i Sortland utenom tettstedene, og i underkant av fem prosent av arbeidsplassene i kommunen som helhet er i primærnæringene (2020). Jordbruket er særlig utbredt på Langøya, og domineres av et allsidig husdyrhold, særlig storfe og sau, men det drives også noe hønsehold. Kommunen har ellers størst grønnsaksareal blant kommunene i fylket nord for Salten.
Det ble i 2020 ilandført rundt 33 800 tonn fisk rundvekt i Sortland, til en total fangstverdi på rundt 580 millioner kroner. Den lokale fiskeflåten består for det meste av mindre båter. Flåten hjemmehørende i kommunen ilandførte i 2020 rundt 16 300 tonn lokalt, til en førstehåndsverdi på rundt 307 millioner kroner. Dette var for det aller meste torsk og lignende arter. Det meste av fangstene ilandføres utenfor kommunen.
Eidsfjorden på Langøya var tidligere kjent som en meget god sildefjord. Det fiskes fortsatt noe sild, makrell, lodde, med videre, men dette fisket foregår hovedsakelig utenfor kysten. Det drives adskillig havbruksvirksomhet i Sortlandssundet og i Eidsfjorden.
Industrien omfatter rundt 5,5 prosent av arbeidsplassene i Sortland. Inkluderer vi bygge- og anleggsvirksomhet, samt kraft- og vannforsyning utgjør næringene 19,3 prosent (2020). Næringen domineres av fem bransjer. Dette er næringsmiddelindustri, i første rekke fiskeforedling, verkstedindustri, særlig maskin- og metallvareindustri, gummi- plast- og mineralsk industri, blant annet en betongvarefabrikk, grafisk industri og bergverk. Innen næringsmiddelindustrien merkes særlig Vesteraalens AS i kommunesenteret med blant annet hermetikkindustri og produksjon av fiskeoljer.
Sortland har relativt beskjeden vannkraftproduksjon. De fem vannkraftverkene i kommunen produserer til sammen 47,4 gigawattimer i året (gjennomsnitt 1993-2020). Det største kraftverket er Djupfjord I (i drift fra 1952), som står for omtrent førti prosent av vannkraftproduksjonen. Andre viktige kraftverk er Vangpollen (1942) og Djupfjord II (1957). Vesterålskraft Produksjon er den største kraftprodusenten i kommunen, og står for nesten all av produksjonen.
Sortlands rolle som regionalt senter avspeiles i at kommunen har arbeidsplassoverskudd og dermed netto innpendling. I 2020 pendlet totalt 1 143 arbeidere inn til jobb i kommunen, mens 1 012 pendlet ut for å jobbe i andre kommuner. Av innpendlerne til kommunen er de fleste bosatt i Hadsel.
Reiseliv og turisme
Sortland har atskillig turisttrafikk med flere hoteller og campingplasser, samt en rekke andre overnattingstilbud.
Midnattssolen (23. mai til 23. juli) kan sees fra ulike steder i kommunen, blant annet fra Ramnflauget, rett nord for kommunesenteret.
Reiselivsaktører arrangerer ulike turer i kommunen, innen blant annet nordlysturer, havfiske og annen naturbasert turisme.
Samferdsel
![Sortlandsbrua](https://media.snl.no/media/195246/standard_compressed_Sortland_bridge_2006.jpg)
Sortland er et trafikknutepunkt, og de fleste hovedveiene i Vesterålen møtes her. Riksvei 85 går i bro over Sortlandssundet og forbinder Langøya med Hinnøya og E 10 (Kong Olavs vei) i Gullesfjordbotn. På Langøya går fylkesvei 82 fra Sortland sørover til Hadseløya og via bilferge Melbu–Fiskebøl til E 10 (se Lofast). Fylkesvei 82 fortsetter fra Sortlandsbrua langs vestsiden av Hinnøya nordover til Andøya.
Fra kommunesenteret går ellers fylkesvei 820 vestover rundt botnen av Eidsfjorden og til Bø lengst sørvest på Langøya. Fra Strand innerst i Eidsfjorden fører fylkesvei 821 nordover til Myre, kommunesenteret i Øksnes.
Sortland har daglige anløp av kystruten, både i nordgående- og sørgående retning.
Lengst sør på Langøya, 23 kilometer fra Sortland tettsted, ligger Stokmarknes lufthavn Skagen. Flyplassen forbinder området med regionsentrene Bodø og Tromsø igjennom kommersielt drevne flyruter. Fra april 2022 er flyplassen inne på rutenettet som driftes med tilskudd fra Staten (FOT-ruter).
Administrative inndelinger og offentlige institusjoner
Hovedbasen for Kystvakten i Nord-Norge er etablert i Sortland tettsted. Her ligger også Sortland videregående skole med varierte studieretninger og med en avdeling på Kleiva for naturbruk og helse og oppvekst (tidligere Kleiva landbruksskole), åtte km sør for kommunesenteret. I tettstedet er det idrettshall med svømmebasseng. I Ånstadblåheia nordøst for kommunesenteret ligger Vesterålens eneste alpinanlegg og på Kjerringnes på Hinnøya sør for Sortlandsbrua Vesterålens eneste golfbane.
Sortland hører til Nordland politidistrikt, Midtre Hålogaland tingrett og Hålogaland lagmannsrett. Kommunen er med i regionrådet Vesterålen regionråd sammen med Andøy, Bø, Hadsel, Lødingen og Øksnes.
Sortland kommune svarer til soknet Sortland i Vesterålen prosti i Sør-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.
Mot slutten av 1800-tallet hørte Sortland til Vesteraalens og Lofotens fogderi i Nordlands amt.
Historikk og kultur
![Kulturhuset "Kulturfabrikken"](https://media.snl.no/media/195244/standard_compressed_Kulturfabrikken_Sortland_01.jpg)
Kronologi - Sortland
- 1777
-
Sortland får sin første gjestegiveribevilgning
- 1838
-
Sortland kommune opprettes
- 1901
-
Sortland kirke innvies
- 1912
-
Vesteraalens hermetikkfabrikk etableres
- 1933
-
Sigerfjord kirke innvies
- 1970
-
Indre Eidsfjord kirke innvies
- 1975
-
Sortlandsbrua åpnes
- 1984
-
Kystvaktbasen for Nordnorge etableres
- 1991
-
Storbrann i Vesteraalens fabrikkanlegg. Holdt stengt i 15 måneder etter brannen.
- 1995
-
Sigerfjordtunnelen åpnes
- 2003
-
Møysalen nasjonalpark åpnes
- 2014
-
Kulturhuset "Kulturfabrikken" åpnes
Sortland ble opprettet i 1837 ved innføringen av det kommunale selvstyret. Kommunen hadde uendrete grenser frem til 1963 da den fikk to utvidelser. Områdene omkring indre og vestre del av Eidsfjorden ble overført fra Hadsel kommune, og samtidig ble Holmområdet ved Gavlfjorden lengst sør i den daværende Langenes kommune overført til Sortland. Sortland fikk sine nåværende grenser i 2000, da området rundt Godfjorden nord på Hinnøya ble overført fra Kvæfjord kommune i Troms.
Fjellet Reka (605 meter over havet) ligger vest for botnen av Eidsfjorden, og er blitt kalt Norges merkeligste fjell på grunn av sin svaie rygg. I havnehagen på Sortland videregående skole, avdeling Kleiva, tidligere landbruksskole, kan man ennå se den sjeldne nordlandshesten.
Vedrørende avisutgivelser i kommunen og aktiviteten rundt «Kulturfabrikken» i kommunesenteret, se Sortland tettsted.
Kirker
Alle kommunens tre kirker er fra 1900-tallet.
Sortland kirke, hovedkirken, er en lang korskirke i tre fra 1901. Byggingen pågikk i to år, før den ble vigslet 26. juli 1901. Arkitekt var Carl Julius Bergstrøm og byggmester var O. Scheistrøm, og kirken har en kapasitet på 840 personer.
Sigerfjord kirke en langkirke i tre som ble innviet 17. mai 1933. Den er bygget som en langkirke i tre, og har sitteplass til 280 personer. Kirken har blant annet en St. Olavsfigur fra 1400-tallet.
Indre Eidsfjord kirke ligger på Holmstad, og er en langkirke i tre som ble innviet 14. juni 1970. Kirken benyttes som en arbeidskirke, og har kapasitet til 250 personer. Arkitekt for kirka var Rolf Harlew Jensen.
Les mer i Store norske leksikon
Litteratur
- Kari Linbekk m. fl-: Lofoten og Vesterålens historie, 3 bind, utgitt av kommunene i Lofoten og Vesterålen 1978-2005
- Aspen, Aslaug Holten: Sortland tettsted: en historikk 1900-1940, 1995
- Borgos, Johan: Sortland bygdebok, b. 1: Gård og slekt, 2001
- Guttormsen, Helge: Sortlands historie, b. 1: Swartalande : Sortlands historie fra de eldste tider opp til 1720 e. Kr., 1990
- Lofoten og Vesterålens historie, 1978-1995, 3 b.
Kommentarer
Kommentarer til artikkelen blir synlig for alle. Ikke skriv inn sensitive opplysninger, for eksempel helseopplysninger. Fagansvarlig eller redaktør svarer når de kan. Det kan ta tid før du får svar.
Du må være logget inn for å kommentere.