Перуника
Перуника | |
---|---|
![]() | |
{{{слика_опис}}} | |
Научна класификација | |
Царство: | Плантае |
Дивизија: | Магнолиопхyта |
Разред: | Лилиопсида |
Ред: | Аспарагалес |
Породица: | Иридацеае |
Род: | Ирис Линнé |
Перуника, односно ирис, биљка је из породице једносупница која припада породици Иридацеае, заједно с родовима гладиола (Гладиолус) и шафрана (Цроцус) , трајне зелени с поданцима и гомољима. Вријеме цватње је од свибња до српња.
Из ваљкастог, пузавог и трајног поданка расту уски, усправни и сабљасти листови. Цвјетна стабљика нарасте и до 1,50 м високо и обично има два до три цвијета на крајевима цвјетне стабљике. Цвјетови се састоје из 6 у 2 реда пореданих цвјетних листова од којих је вањски свинут а унутарњи усправан. Цвјетни листови су најчешчће плаве боје, при дну са жутим или бјелкастим мрљама и превучени љубичастим жилицама.
Године 2000. проглашена је хрватским националним цвијетом на приједлог Хрватске академије знаности и умјетности.
Назив потјече од имена грчке божице дуге, гласнице богова Ириде (грч. - дуга), а наш назив перуника долази од имена врховног старославенског бога громовника Перуна и његове жене, богиње Перунике. Кајкавски назив за перунику лелуја или љељуја, произашао је из другог имена богиње Перунике - Љеља. Остали хрватски народни називи прате божанске повезнице - богиша, цвит или каћун небески, или се пак односе на мачасти, односно сабљасти обилик листова - мачинац, мачак, сабљарка, сабљић или шпаде (лат. спадиx - мач) у Истри.
Перуника Ирис x ротсцхилдии је крижанац илирске (Ирис иллyрица) и шарене перунике (Ирис вариегата). Први је пут спомиње ботаничар Арпад вон Деген у свом великом дјелу "Флора Велебитица" 1936.г.
Божица Ирис је као гласница богова, дугом шарала с висина преносећи поруку на Земљу. Тамо гдје би дуга дотакла тло, као и муња бога громовника Перуна, израстала је перуника, можда сваки пут друге боје. На Истоку у Јапану она симболизира побједу, а у доба Карла Великог користи се као француски краљевски симбол.
У Ботаничком врт Природнословно-Математичког факултета у Загребу перунике чине највећу збирку трајница, од око 150 различитих врста и сорти. Због недостатка простора, на партеру и око језера посађено је тек неколико десетака различитих сорти украсних перуника, већином из скупине тзв. брадатих перуника (Барбата Елатиор).
У Врту се узгајају и хрватске ендемичне и ријетке врсте тога рода, нпр. осим хрватске перунике (Ирис цроатица) узгаја се блиједа перуника Ирис псеудопаллида и јадранска перуника Ирис адриатица.
Строго заштићене биљке из породице Иридацеае у Хрватској:
- Далматински шафран (Цроцус далматицус)
- Томасијев шафран (Цроцус тхомасии)
- Мочварна гладиола (Гладиолус палустрис)
- Јадранска перуника (Ирис адриатица)
- Хрватска перуника (Ирис цроатица)
- Илирска перуника (Ирис иллyрица)
- Блиједа перуника (Ирис псеудопаллида)
- Сибирска перуника (Ирис сибирица)
- Перуника (Ирис x ротсцхилдии)
Поједине врсте перуника употребљавају се и у фармацији те при изради парфема. У љековите сврхе сабире се углавном поданак (Рхизома Иридис), који се искапа у листопаду. Каткада се сабиру и листови и то за упорабу у свјежем стању, јер се у сухом не могу употребљавати. Поданак садржи етерично уље, веће количине смоле, танине и гликозид иридин. У својој прадомовини, Америци, поданак перунике су од прастарих времена користили Индијанци као најбоље средство против водене болести.
Флорентинска перуника (Ирис Флорентина) назива се и бијели кмин, перуника мирисна, питоми кмин, бела перуника. Поданак ове перунике назива се коријен љубице, а у осушеном стању мирише на љубицу. Употребљава се у производњи парфема, додаје се пастама и текућинама за зубе.
Ирис цроатица
[уреди | уреди извор]Хрватска перуника Ирис цроатица је ендемична врста у Хрватској. Типично развијени облици хрватске перунике појављују се у свијетлим шумама храста медунца и црнога граба. За станиште бира доломитне и вапненачке обронке брдских подручја континенталне Хрватске. Заузима југозападни дио панонско-понтског ареала који је значајан по реликтној флори и вегетацији. Најпознатија су налазишта Медведница, Страхинчица, Самоборско горје и Огулинско загорје.
Вањске повезнице
[уреди | уреди извор]- продаја брадате перунике Архивирано 2012-10-29 на Wаyбацк Мацхине-у
- слика хрватске перунике Архивирано 2007-10-12 на Wаyбацк Мацхине-у
- ИРБ Друштво Ирис цроатица о изложби "Перуника - хрватски национални цвијет"[мртав линк]
- Изложба Перуника - хрватски национални цвијет, каталог Архивирано 2007-05-10 на Wаyбацк Мацхине-у
- Правилник о скупљању самониклих биљака у сврху прераде, трговине и другог промета, Н.Н. бр.199/03 и 30/04