27. 8.
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартсб. |
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартчт. |
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартнд. |
27. коловоз/аугуст/август (27. 8.) је 239. дан године по грегоријанском календару (240. у пријеступној години). До краја године има још 126 дана.
Догађаји
[уреди | уреди извор]- 479. пне. Грчко-перзијски ратови: Грци су побиједили у бици код Платеје, ,.
- 55. пне. римски конзул Гај Јулије Цезар искрцао се на Британију са 10.000 војника Седме и Десете римске легије.
- 1789. — парламент Француске усвојио је Декларацију о правима човека и грађанина.
- 1813. — у бици код Дрездена Наполеон Бонапарта је са 130.000 војника поразио удружене аустријске, руске и пруске снаге од 200.000 људи.
- 1828. — Уругвај је званично постао независна држава на основу мировног уговора склопљеног у Рио де Жанеиру после окончања рата између Бразила и Аргентине.
- 1907. — краљ Србије Петар I Карађорђевић положио је камен темељац за зграду парламента у Београду по пројекту архитекте Јована Илкића. Градња је трајала готово 30 година, а прво заседање скупштине Југославије у њој одржано је 20. октобра 1936.
- 1916. — Италија је у Првом светском рату објавила рат Немачкој а Румунија Аустро-Угарској.
- 1921. — Велика Британија је поставила Фејсала, сина Шерифа Хусеина, вође арапских побуњеника против Турака, за краља Ирака.
- 1928. — у Паризу је потписан Брајан-Келогов пакт којим су се земље потписнице одрекле рата као средства националне политике и решавања међудржавних сукоба и обавезале да ће спорна питања решавати мирним путем. Међу 63 државе потписнице била је и Краљевина Југославија.
- 1936. — постигнут је споразум о окончању британске окупације Египта, изузев зоне Суецког канала у којој су остале трупе Велике Британије.
- 1945. — америчке трупе су на крају Другог светског рата почеле искрцавање на тло Јапана.
- 1946. — Француска и Лаос су закључили споразум којим је Лаос постао краљевина под француском доминацијом.
- 1990. — САД су протерале 36 од 55 службеника амбасаде Ирака у Вашингтону.
- 1991. — Молдавија је прогласила независност од СССР.
- 1992. — у Лондону је завршена дводневна Међународна конференција о бившој Југославији, на којој су представници босанских Срба прихватили да тешко наоружање ставе под контролу УН.
- 1995. — Израел и ПЛО су у Каиру потписали споразум о проширењу палестинске аутономије и на Западну обалу. Аутономија је дотад била предвиђене само за област Газе.
- 2000. — у Москви је у пожару изгорео телевизијски торањ [Останкино], један од симбола града. Торањ, висок преко петсто метара, саграђен је 1967. према плановима архитекте Николаја Никитина.
- 2001. — у израелском ракетном нападу на Западну обалу убијен је лидер Народног фронта за ослобођење Палестине Абу Али Мустафа.
.
Рођења
[уреди | уреди извор]- 1770. — Георг Wилхелм Фриедрицх Хегел, њемачки филозоф.
- 1849. — Иван Рендић, хрватски кипар.
- 1878. — Пјотр Wрангел, генерал, активни судионик и вођа антибољшевичког покрета у руском грађанском рату (у. 1928.).
- 1884. — рођен је амерички филмски продуцент пореклом пољски Јеврејин Сзмуел Гелбфисз, познат као Самуел Голдwyн, један од пионира филмске индустрије. Основао је 1923. филмску компанију „Семјуел Голдвин Продакшнс“, која се 1924. удружила с још две филмске куће у компанију „Метро-Голдвин-Мајер“.
- 1890. — рођен је амерички сликар и фотограф Еммануел Раднитзкy, познат као Ман Раy, који је 1915. са француским вајаром и сликаром Марселом Дишаном основао дадаизам.
- 1908. — Линдон Бејнз Џонсон, амерички политичар , потпредседник САД од 1960, председник од 1963, након убиства Џона Кенедија. На изборима 1964. поново је изабран за председника, пошто је победио републиканца Баррy Моррис Голдwатер (у. 1973.).
- 1910. — у Скопљу је рођена мисионарка Мајка Тереза, која је у Калкути 1950. основала дружбу „Сестре мисионарке љубави“. Око 2000 редовница разних националности посветиле су се сиромашним, болесним и умирућим људим (посебно губавцима) у Индији и на свим континетима. Добитник је Нобелове награде за мир 1979. Умрла је у септембру 1997. у 87. години.
- 1939. — Никола Пилић, хрватски тенисер и тренер.
- 1949. — Љубомир Балабан, привредник и друштвено-политички радник (у. 2004).
- 1953. — Зоран Лилић, бивши предсједник СР Југославије.
- 1959. — Јеанетте Wинтерсон, енглеска списатељица.
- 1959. — Герхард Бергер, аустријски возач ф1.
- 1959. — Даниела Ромо, мексичка глумица, пјевачица и водитељица.
- 1961. — Том Форд, амерички модни креатор и редитељ.
- 1966. — Ренé Хигуита, некадашњи колумбијски ногометаш.
- 1973. — Диетмар Хаманн, њемачки ногометаш и тренер.
- 1975. — Наташа Тапушковић (Шолак), српска филмска, позоришна и филмска глумица.
- 1977. — Децо, португалски ногометаш, бразилског подријетла.
- 1979. — Ана Бегић, хрватска казалишна, телевизијска и филмска глумица.
- 1981. — Маxwелл, бразилски ногометаш.
- 1984. — Суллеy Мунтари, гански ногометаш.
- 1985. — Никица Јелавић, хрватски ногометаш.
.
Смрти
[уреди | уреди извор]- 1474. — Махмуд Паша Абоговић, турски државник, војсковођа, песник и велики везир јужнославенског порекла.
- 1576. — умро је венецијански сликар Тицијан Вечели. Раскошан колорит и вештина употребе нове уљане технике учинили су га једним од највећих мајстора ренесансе ("Венера Урбинска", „Баханал“, „Јупитер и Антиопа“).
- 1664. — шпански сликар Францисцо де Зурбарáн, један од најзначајнијих уметника шпанског барокног сликарства.
- 1916. — Петар Кочић, српски књижевник.
- 1967. — Бриан Епстеин, менаџер групе Тхе Беатлес (* 1935.).
- 1969. — Ерика Манн, немачка списатељица и глумица.
- 1975. — у заточеништву је умро збачени цар Етиопије Хаиле Селасије I, који је 1928, после смрти Менелика I, именован за регента и краља, а за цара крунисан 1930. Свргнут је у војном удару 1974. Постоје сумње да је убијен неколико дана пре него што је званично објављена његова смрт.
- 1986. — Драгутин Митић, хрватски тенисач (* 1917.).
- 1999. — Хелдер Камара, бивши бразилски католички надбискуп, познати борац за људска права. Добитник више међународних награда за мир умро је у 90. години.
- 2012. — Ивица Хорват, хрватски ногометаш, репрезентивац Југославије и тренер, освајач сребрне медаље на Олимпијским играма у Хелсинкију 1952. године (* 1926.).
.
Благдани
[уреди | уреди извор].
Празници и дани сећања
[уреди | уреди извор]Спољашње везе
[уреди | уреди извор].
Види такође: Годишњи календар - Дневни календар