23. 12.
Пређи на навигацију
Пређи на претрагу
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартпт. |
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартнд. |
Шаблон:Цалендар/Сун1стМонтхСтартпн. |
23. просинца/децембра (23. 12.) је 357. дан године по грегоријанском календару (358. у преступној години). До краја године има још 8 дана.
Догађаји
[уреди | уреди извор]- 619. — Бонифације V постаје папа.
- 1588. — Током заседања Скупштине сталежа у дворцу Блоа, по налогу француског краља Анрија III, убијене су вође католичке Лиге војвода од Гизе, његов брат Луј и кардинал од Гизе. Кардинал Бурбонски ухапшен је и до краја живота био је у заточеништву.
- 1832. — Француска је заузела Антверпен и присилила Низоземску да призна независност Белгије.
- 1861. — Отомански Империј је прихватио уједињење Влашке и Молдавије, Дунавских кнежевина под њеним суверенитетом, у једну државу под називом Румунија.
- 1864. — Парагвај напада Бразил, што је био почетак рата који је трајао до 1870.
- 1864. — прво издање шведских дневних новина Дагенс Нyхетер.
- 1920. — Француска и Велика Британија су одобриле конвенцију којом су утврђене границе Сирије и Палестине.
- 1943. — Врховна команда савезничких снага за Средоземље и Национални комитет ослобођења Југославије постигли су у Другом светском рату споразум о прихватању југословенских избеглица и њиховом пребацивању у северну Африку.
- 1948. — У Токију су погубљени бивши јапански премијер Хидекија Тођо и још шесторица бивших високих функционера, које је Међународни војни суд осудио на смрт због злочина против човечности у Другом светском рату.
- 1963. — На грчком путничком броду "Лаконија", захваћеном пожаром после експлозије у северном Атлантику, погинуло је 128 људи, а 908 је спашено пре потонућа брода 29. децембра.
- 1964. — Веома снажан циклон на Цејлону (Шри Ланка) проузроковао је смрт најмање 2.000 људи.
- 1966. — свјетска премиера Сергио Леонеовог филма Ил Буоно, Ил Брутто, Ил Цаттиво, Добар, лош, зао.
- 1972. — У земљотресу који је погодио главни град Никарагве Манагву погинуло је 7.000 људи.
- 1989. — САД су ојачале своје трупе од 24.000 војника у Панами са још 2.000 да би савладале неочекивано јак отпор присталица бившег панамског премијера генерала Мануела Антонија Норијеге.
- 1990. — Словенија су се на плебисциту изјаснила за издвајање из СФР Југославије.
- 1994. — Република Српска и босанска влада у Сарајеву, уз посредовање бившег председника САД Џимија Картера, потписале су четворомесечно примирје које ће ступити на снагу 1. 1. 1995.
- 1995. — У индијском граду Дабали, северно од Њу Делхија, у пожару који је избио у свечаној сали за време школске забаве живот је изгубило 538 људи, међу којима највећи број деце између пет и 14 година.
- 2000. — На првим парламентарним изборима у Србији након одласка са власти Слободана Милошевића почетком октобра, убедљиву победу однела је Демократска опозиција Србије.
- 2001. — Нигеријски државни тужилац, Бола Иге, убијен је у својој кући у месту Ибадан у југозападној Нигерији.
- 2003. — У експлозији на налазишту природног гаса, на југозападу Кине, погинула је најмање 191 особа, а око 16.000 људи је евакуисано.
.
Рођења
[уреди | уреди извор]- 1732. — Рицхард Аркwригхт, британски проналазач и индустријалац.
- 1777. — Александар I Романов, руски цар.
- 1790. — Јеан-Франçоис Цхамполлион, француски египтолог (у. 1832.).
- 1805. — Јосепх Смитх, амерички вјерски вођа (у. 1844.).
- 1810. — Карл Рицхард Лепсиус, немачки египтолог.
- 1827. — Wилхелм вон Тегеттхофф, аустријски адмирал (у. 1871.).
- 1889. — Нилс Лунделл, шведски глумац.
- 1893. — Георге Сцхнéевоигт, дански режисер.
- 1901. — Виктор Гутић, хрватски политичар (у. 1947.).
- 1902. — Нилс Холмберг, шведски новинар, писац и политичар.
- 1907. — Алице Скоглунд, шведска глумица.
- 1907. — Рафаел Бобан, усташки пуковник и генерал Хрватских оружаних снага.
- 1909. — Маурице Денхам, британски глумац.
- 1912. — Гене Келлy, амерички филмски глумац (у. 1996.).
- 1918. — Хелмут Сцхмидт, њемачки политичар, канцелар Њемачке 1974-1982. († 2015)
- 1920. — Ерик Молин, шведски глумац.
- 1925. — Андерс Дахлгрен, шведски политичар, министар одбране 1981.
- 1926. — Јорге Артуро Медина Естéвез, чилеански кардинал.
- 1933. — Акихито, јапански цар од 1989.
- 1935. — Сеад Фетахагић, босанскохерцеговачки писац и новинар.
- 1940. — Јорма Кауконен, амерички музичар, гитарист у Јефферсон Аирплане.
- 1942. — Ларс-Ерик Беренетт, шведски глумац.
- 1942. — Грyнет Молвиг, норвешки глумац.
- 1943. — Краљица Силвиа, рођена Силвиа Ренате Соммерлатх, шведска краљица од 1976.
- 1943. — Јöрген Лантз, шведски глумац.
- 1948. — Давид Давис, британски члан Парламента од 1987.
- 1950. — Виценте дел Босqуе, шпањолски ногометни изборник и играч.
- 1954. — Хелен Бринтон, британски члан Парламента од 1997.
- 1964. — Еддие Веддер, амерички музичар, пјевач у Пеарл Јам.
- 1965. — Боббy Сцхаyер, амерички музичар, бубњар Бад Религиона.
- 1965. — Слађан Стојковић, бивши југословенски кошаркаш.
- 1967. — Царла Бруни (Саркозy), талијанска-француска пјевачица, манекенка и супруга француског предсједника Ницолас Саркозy.
- 1971. — Цореy Хаим, канадски глумац.
- 1973. — Хидехару Миyахира, јапански скијашки скакач.
- 1976. — Торстен Јансен, њемачки рукометаш.
- 1976. — Гиба, бразилски одбојкаш.
- 1978. — Слободан Соро, српски ватерполист.
- 1978. — Естелла Wаррен, канадска глумица и бивша манекенка.
- 1987. — Тамара Радочај, српска кошаркашица.
- 1997. — Лука Јовић, српски ногометни репрезентативац.
.
Смрти
[уреди | уреди извор]- 679. — Дагоберт II, француски краљ.
- 1834. — Тхомас Роберт Малтхус, британски национални економ.
- 1939. — Антхонy Фоккер, холандски бизнисмен, произвођач авиона.
- 1948. — Хидеки Тојо, премијер Јапана.
- 1953. — Лаврентиј Берија, бивши шеф злогласне совјетске политичке полиције НКВД и потпредседник совјетске владе (* 1899.).
- 1954. — Георг Фернqуист, шведски глумац.
- 1957. — Гöста Лyцке, шведски глумац.
- 1972. — Андреј Николајевич Тупољев, совјетски конструктор авиона.
- 1974. — Ларс Мадсéн, шведски писац и режисер.
- 1979. — Пеггy Гуггенхеим, америчка колекционарка умјетности (* 1898.).
- 1981. — Сир Региналд Ансетт, аустралијски бизнисмен, оснивач авиокомпаније Ансетт Аустралиа.
- 1982. — Јацк Wебб, амерички глумац и ТВ-продуцент (* 1920.).
- 1992. — Еддие Хазел, амерички гитарист.
- 1997. — Тоширо Мифуне, јапански глумац.
- 2000. — Вицтор Борге, дански пианист.
- 2001. — Бола Иге, нигеријски државни тужилац.
- 2002. — Јое Струммер, британски музичар, пјевач Тхе Цласха.
- 2011. — Марко Марковић, српски спортски новинар (* 1935.).
- 2020. — Перо Квргић, југославенски и хрватски глумац (* 1927.).
- 2022. — Массимо Савић, хрватски пјевач (* 1962.).
Празници и дани сећања
[уреди | уреди извор].
Види такође: Годишњи календар - Дневни календар