Жеђ (будизам)
Танха (пал. तण्हा таṇхā) или трсна (санск. तृष्णा тṛṣṇā) је будистички појам који дословно значи жеђ[1][2], а пренесено жељу[1], жудњу,[2] пожуду.
Корен свих појава јесте жеља.[3]
Жудња је снажан и истрајан порив да се доживи или поседује нешто.[4] Према Буди, жудња је један од два узрока патње; други је незнање.[4]
Према Будином учењу, постоје три врсте жеђи: жеђ за чулним задовољствима, жеђ за постојањем и жеђ за непостојањем.[5] Сматра се да је жеђ дубоко усађена у људској природи и да доноси све недаће. Буда је говорио да ”патња настаје из жеђи за задовољствима, из жеђи за постојањем, из заблуде да се смрћу све окончава.”[6]
Ослобођење од ”жеђи” први је корак на путу ослобођења.[7]
Будино учење
[уреди | уреди извор]Жеђ као услов настанка патње
[уреди | уреди извор]Према Будином учењу, жеђ је услов настанка личности, света, а самим тим и патње, што је изречено у четири племените истине:
Ово је, ученици, племенита истина о настанку бола: То је она жеђ, што изазива увијек нова рођења, што се здружује с радошћу и страшћу, што радост налази сад ту сад тамо, то јест: жеђ пожуде, животна жеђ, жеђ за влашћу.[8]
– Буда
У Будином систему, жеђ има улогу творца, односно "градитеља овог здања", ког је узалуд тражио.[9] Постоје различите врсте жеђи, за свако од шест чула. На пример, жеђ за предметима ума (дхамма-таṇхā): за разним мислима, маштаријама, менталним сликама, идејама, системима, осећањима, емотивним стањима и слично.[10]
Искорењивање, напуштање, ослобођење од жеђи, води престанку личности.
Уклањање помоћу мудрости
[уреди | уреди извор]Према Будином учењу, жеђ је услов настанка и нестанка света:
А како престаје овај свет? На основу ока и слике настаје свест о виђеном. Кад се ово троје нађе на окупу, настаје контакт. Из контакта као нужног услова настаје осећај. Из осећаја као нужног услова настаје жеђ. Али потпуним искорењивањем и престанком управо те жеђ престаје и гориво. Престанком горива престаје и бивање. Престанком бивања престаје и рођење. Престанком рођења престају старост и смрт, јад, туга, бол, неспокојство и очајање. Тако нестаје читаво то клупко неспокојства и патње. Тако престаје овај свет.[11]
Према Будиним речима, мудрост је као оштрица ножа, којом уклањамо опијеност и пожуду између чула и предмета:
Замислите вештог месара да убије краву и распори је оштрим месарским ножем. Не оштетивши месо и кожу, он исече, одвоји и повади све тетиве, жиле и лигаменте. А затим јој огули кожу, те преко оног што је остало опет разапне ту кожу. Је ли истина ако бих рекао: ‘Крава је спојена са кожом баш као што је раније била?’ Дао сам вам поређење како бих пренео значење: ‘Месо’ је назив за шест унутрашњих основа чула. ‘Кожа’ је назив за шест спољашњих основа чула. ‘Тетиве, жиле и лигаменти’ су опијеност и пожуда. ‘Оштар месарски нож’ је племенита мудрост – која сече, пресеца и одваја унутрашње нечистоће, окове и везе.[12]
– Буда
Литература
[уреди | уреди извор]- Чедомил Вељачић, Филозофија источних народа 1, Загреб, 1979.
- Ковачевић, Бранислав (2014). Овако сам чуо: Будино учење на основу извора у Пали канону. Нови Сад–Београд.
Извори
[уреди | уреди извор]- ↑ 1,0 1,1 Мониер Wиллиамс, 1964, пп. 454, ентрy фор "Тṛисхṇā," ретриевед 2008-06-12 фром "У. Цологне" ат http://www.sanskrit-lexicon.uni-koeln.de/scans/MWScan/MWScanpdf/mw0454-tRpAya.pdf.
- ↑ 2,0 2,1 Рхyс Давидс & Стеде (1921-25), пп. 294, ентрy фор "Таṇхā," ретриевед 2008-06-12 фром "У. Цхицаго" ат http://dsal.uchicago.edu/cgi-bin/philologic/getobject.pl?c.1:1:1936.pali[мртав линк].
- ↑ Корена Архивирано 2009-10-27 на Wаyбацк Мацхине-у, Приступљено 25. 4. 2013.
- ↑ 4,0 4,1 Будизам од А до Ж
- ↑ Жудње[мртав линк], Приступљено 25. 4. 2013.
- ↑ Чедомил Вељачић: Будизам
- ↑ Речник пали и будистичких термина Архивирано 2011-01-06 на Wаyбацк Мацхине-у, Приступљено 25. 4. 2013.
- ↑ Чедомил Вељачић, Филозофија источних народа 1 (стр. 90), Загреб 1979.
- ↑ Чедомил Вељачић, Ðханам - апстрактна умјетност буддхистичке контемплације I
- ↑ Ковачевић 2014: стр. 286
- ↑ Ковачевић 2014: стр. 272
- ↑ Нандакова поука (Нандаковāда сутта, МН 146, скраћени превод)