Republica Prekmurje
Republica Prekmurje | ||||
Prekmurje | ||||
Murska Republika Republika Slovenska okroglina Republika Prekmurje Mura Köztársaság Vendvidéki Köztársaság | ||||
| ||||
| ||||
![]() Republica Prekmurje | ||||
Capitală | Murska Sobota | |||
---|---|---|---|---|
Guvernare | ||||
Formă de guvernare | republică | |||
președinte | ||||
- 1919 | Vilmos Tkálecz | |||
Istorie | ||||
Modifică date / text ![]() |
Republica Prekmurje (maghiară Vendvidéki Köztársaság, Mura Köztársaság, slovenă Murska Republika, Republika Prekmurje dialectul prekmurian: Reszpublika Szlovenszka okroglina, Mörszka Reszpublika) a fost un stat nerecunoscut creat în 1919, odată cu destrămarea Imperiului Austro-Ungar, în regiunea istorică numită tradițional „Ținutul Vendic” (maghiară Vendvidék ). Pe 6 iunie 1919, Prekmurje a fost incorporat în Regatul Sârbilor, Croaților și Slovenilor, stat redenumit Iugoslavia în 1929. Statul se învecina la nord cu Austria, la est cu Ungaria și la sud și vest cu Regatul Sârbilor, Croaților și Slovenilor.
Istoric
[modificare | modificare sursă]Pe data de 6 iunie 1919, armata roșie maghiară a intrat în Prekmurje și a dezființat republica. Tkálecz a fugit în Austria și comuniștii au declanșat o teroare roșie asupra opozanților. Pe 1 august 1919, Republica Sovietică Ungaria a fost abolită de către armata română, și imediat după aceea armata sârbă a intrat în Prekmurje. În 1920, Tratatul de la Trianon a fixat granița definitivă a Ungariei.
Populația
[modificare | modificare sursă]Populația totală a republicii a fost de aproximativ 100.000, din care total minorități 32%, astfel: 20-22.000 maghiari; alte minorități semnificative erau germani, în număr de 8.000 precum și croați, în număr de 3.000. Alte etnii prezente erau evreii și romii. Din punct de vedere religios, o treime erau luterani, peste jumătate romano-catolici iar restul reformați și adepți ai iudaismului. În unele localități, romii vorbeau fie slovena prekmuriană fie limba maghiară.
Vezi și
[modificare | modificare sursă]Referințe
[modificare | modificare sursă]- László Göncz: Ținutul Mura 1919 Arhivat în , la Wayback Machine. hu
- Republica Vendă[nefuncțională] hu
- Az Őrség és a Vendvidék,kalauz turistáknak és természetbarátoknak, (Burgenlandul și Prekmurje, ghid turistic) B.K.L. kiadó (B.K.L. Publisher), Szombathely 2004.
- Bilkei Irén – Káli Csaba – Petánovics Katalin: Zalavár, Száz Magyar Falu Könyvesháza, (Zalavár, O sută de sate maghiare, Book-House) ISBN 963 9287 63 6 ISSN 1586 – 0469
- Csorba Csaba – Estók János – Salamon Konrád: Magyarország képes története (Istoria Ungariei în imagini), Magyar Könyvklub , Budapesta 1999. ISBN 963 548 961 7
- Hornyák Árpád: "A magyar-jugoszláv határ kialakulása az első világháború után," különös tekintettel a Muravidékre. In: A Mura mente és a trianoni békeszerződés. (Dezvoltarea graniței maghiaro-iugoslave în timpul Primului Război Mondial, cu accent pe Prekmurje) Lendvai Füzetek 17; Magyar Nemzetiségi Művelődési Intézet (Institutul Maghiar pentru Cultură Etnică)
- Julij Titl: Murska Republika (Republica Mura) 1919, Pomurska Založba Murska Sobota 1970.
- Kozár, Mária and Gyurácz, Ferenc: Felsőszölnök, Száz Magyar Falu Könyvesháza (Felsőszölnök - O sută de sate maghiare), ISBN 963 9287 20 2
- L. Nagy Zsuzsa: Magyarország története 1848-1945. (Istoria Ungariei 1848-1945) Debrecen, 1995. (Történelmi Figyelő Könyvek/Historical Monitor Books)
- Mukicsné Kozár, Mária: A Magyarországi Szlovének Néprajzi Szótára (Enciclopedia etnografiei slovenilor din Ungaria), Monošter-Szombathely 1996. ISBN 963 7206 620
- Schopper, Tibor: Őrség Corvina Kiadó (Editura Corvina), Budapesta 1982. ISBN 963 13 1419 7
- Változó Világ: A magyarországi szlovének, (O lume în schimbare: slovenii din Ungaria) de Mária Mukics, Press Publica 2003. ISBN 963 9001 83 X