Perpessicius
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
Perpessicius | |||
![]() Criticul Dumitru S. Panaitescu | |||
Date personale | |||
---|---|---|---|
Născut | [1] ![]() Brăila, România | ||
Decedat | (79 de ani)[1] ![]() București, Republica Socialistă România | ||
Înmormântat | Cimitirul Bellu Cimitirul Central din Chișinău ![]() | ||
Părinți | Elisabeta (Daraban) și Ștefan Panaiot | ||
Căsătorit cu | Alice Paleologu | ||
Cetățenie | ![]() ![]() | ||
Ocupație | critic literar, istoric literar, folclorist, poet, cercetător | ||
Limbi vorbite | limba română ![]() | ||
Activitate | |||
Alte nume | Perpessicius ![]() | ||
Educație | Facultatea de Litere din București | ||
Alma mater | Universitatea din București ![]() | ||
Cunoscut pentru | Cercetător și editor al operei eminesciene | ||
| |||
Modifică date / text ![]() |
Literatura română | ||
Istoria literaturii române | ||
Evul mediu | ||
Curente în literatura română | ||
Umanism -
Clasicism | ||
Scriitori români | ||
Listă de autori de limbă română | ||
Portal România | ||
Portal Literatură | ||
Proiectul literatură | ||
Perpessicius - Dumitru S. Panaitescu (n. , Brăila, România – d. , București, România) a fost un istoric și critic literar, folclorist, eseist și poet român, cercetător și editor al operei eminesciene, membru titular al Academiei Române.
Biografie
[modificare | modificare sursă]Primii ani
[modificare | modificare sursă]S-a născut la Brăila, la 21 octombrie 1891, ca al doilea fiu al lui Ștefan Panaiot, muncitor, originar din Iannina, și al Elisabetei Panait, născută Daraban, originară din Cucora (Putna). În 1898 a fost înscris în clasa întâi la școala primară numărul 4 din Brăila, pe care a absolvit-o în 1902. Din anul 1907 a studiat la Liceul „Nicolae Bălcescu” din Brăila. Până la terminarea liceului a fost secretar general al societății culturale „Avântul”, a elevilor de la liceul Nicolae Bălcescu.
În vara anului 1909, petrecându-și vacanța la mănăstirea Agapia, l-a cunoscut și s-a împrietenit cu Titu Dinu, elev al lui Ovid Densusianu, la Facultatea de Litere din București. În 1910 absolvă liceul și devine student al Facultății de litere, la secția de filologie modernă. În primul an de facultate a lucrat ca pedagog la pensionul Schewitz-Thieren, având sarcina de a împărți elevilor mâncarea. A luat parte la cursurile ținute de Ovid Densusianu, Nicolae Iorga, Ion Bianu, Ion Bogdan, Mihail Dragomirescu.
În anul al treilea de facultate a primit o bursă lunară în urma unui concurs, iar cu sprijinul și recomandarea lui Ion Bianu, devine meditatorul nepoților lui Ion Ghica. În 1914 s-a căsătorit cu Alice Paleologu, o colegă de facultate.
În 1914 obține licența în filologie romanică la Universității din București.
Debutul
[modificare | modificare sursă]A debutat cu schița „Omida - Din lumea celor care se târăsc”, o replică la volumul Din lumea celor cari nu cuvântă a lui Emil Gârleanu. Schița a fost semnată cu pseudonimul Victor Pribeagu și a apărut în revista brăileană Flori de câmp, nr. 5 din 20 iulie 1911.
A debutat ca poet cu poezia Reminiscență în revista „Versuri și proză” a lui I.M. Rașcu în nr.7-8 din aprilie 1913, semnată cu pseudonimul D. Pandara, un fel de anagramă compusă din inițiala prenumelui său și din începutul numelui de familie al tatălui, Pan(ait) și al mamei sale Dara(ban).
Activitatea literară
[modificare | modificare sursă]Semnează cu pseudonimul Perpessicius în Cronica (1915), revistă condusă de Gala Galaction și Tudor Arghezi. Mobilizat pe front, este rănit în 1916 și rămâne invalid de mâna dreaptă. Profesor în mai multe localități ale țării, autor al unor apreciate manuale de literatură pentru liceu, elaborate împreună cu Al. Rosetti și Jacques Byck.
Colaborează la Cuvântul, Lumea, Universul literar, România, Revista Fundațiilor Regale, Letopiseți, Neamul românesc, Cartea vremii, Flacăra, Gândirea, Cugetul românesc, Ideea europeană, Gazeta literară, Contemporanul, Viața românească, România literară, Steaua, Luceafărul; a ținut cronica literară la Radio între 1934-1938. A fost director general al Bibliotecii Academiei, al Muzeului Literaturii Române (1957) și al revistei Manuscriptum.
Opera
[modificare | modificare sursă]Volume
[modificare | modificare sursă]Culegerea de note intitulată Repertoriu critic (1925) a fost publicată într-o revistă de bibliografie. Notele completau imaginea poetului cu aceea a iubitorului de cărți și a criticului. Volumul Scut și targă apărut în 1926, dezvoltă teme inspirate din experiența războiului și de vremurile care au urmat.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Victor_Ion_Popa_-_Perpessicius.png/220px-Victor_Ion_Popa_-_Perpessicius.png)
- Mențiuni critice, vol. I-V (1928 - 1946)
- Itinerar sentimental (1932)
- Dictando divers (1940)
- Jurnalul de lector (1944), completat cu Eminesciana
- Mențiuni de istoriografie literară și folclor (1948 - 1956)
- Alte mențiuni de istoriografie literară și folclor (1957 - 1967)
- Opere, vol. I-XII (1966 - 1983)
- Lecturi intermitente (1971)
- Eminesciana (1971)
- Patru clasici (1974)
- 12 prozatori interbelici (1980)
- Scriitori români, vol. I-II (1989)
Ediții
[modificare | modificare sursă]- Editează primele trei volume din Opere de M. Eminescu
Afilieri
[modificare | modificare sursă]- Membru titular al Academiei Române
In memoriam
[modificare | modificare sursă]- Casa Memorială „D. P. Perpessicius” din Brăila
Legături externe
[modificare | modificare sursă]
- Nașteri în 1891
- Nașteri pe 21 octombrie
- Decese în 1971
- Decese pe 29 martie
- Membri titulari ai Academiei Române
- Absolvenți ai Universității din București
- Amputați români
- Antologiști români
- Brăileni
- Critici literari români
- Decese în București
- Editori români
- Eminescologi români
- Eseiști români
- Folcloriști români
- Istorici literari români
- Înmormântări în Cimitirul Bellu
- Modernism
- Modernism în România
- Poeți români din secolul al XX-lea
- Români pe mărci poștale românești
- Români cunoscuți sub pseudonimele folosite
- Sburătorul
- Scriitori cunoscuți sub pseudonimele folosite
- Scriitori români din secolul al XX-lea
- Sincronism