Sportsjournalistenes statuett
Sportsjournalistenes statuett | |||
---|---|---|---|
Utdeler | Norske sportsjournalisters forbund | ||
Innstiftet | 1948 | ||
Land | Norge | ||
Nettsted | www |
Sportsjournalistenes statuett er en pris som årlig deles ut av Norske sportsjournalisters forbund. Med prisen følger tittelen «årets idrettsnavn».
Norske sportsjournalisters forbund har nedfelt i sine vedtekter at de skal stå for årlige kåringer i sportsverden. Forbundets medlemmer, som per 2023 består av rundt 500 journalister, skal ved årets slutt stemme på den sportsutøveren eller lag de mener står for Norges beste bragd dette året. Medlemmene står fritt til å velge, og stemme på sin favoritt. Hvert medlem leverer sin stemme til forbundets styre som står for opptellingen. Prisen blir offentliggjort på årets siste dag og utdelt under en høytidelig tilstelning påfølgende vår.
Statuetten ble første gang delt ut i 1948, da til skihopperen Petter Hugsted etter hans OL-gull fra normalbakken i St. Moritz. Det er mulig for samme utøver eller lag å motta prisen flere ganger. I disse tilfellene får ikke vinneren en ny statuett, men får et gravert merke til å feste på statuettsokkelen. Grete Waitz har vunnet prisen fire ganger, Karsten Warholm vant sin tredje pris i 2021, mens Stein Eriksen, Sverre Strandli, Knut Knudsen, Ingrid Kristiansen, Johann Olav Koss, Bjørn Dæhlie, Andreas Thorkildsen, Ole Einar Bjørndalen, Petter Northug og Jakob Ingebrigtsen har vunnet statuetten to ganger hver.
Ved én anledning, i 1997, ble prisen tildelt to personer samme år. Da fikk forballtreneren Nils Arne Eggen prisen etter at han ledet Rosenborg til seier over AC Milan, og avansement til kvartfinalen i Mesterligaen. Samme år vant Hanne Haugland VM-gull i høydehopp med 1,97 m i Athen, og begge ble «Årets navn» for 1997.
I 2012 ble 21 lag og utøvere ble stemt frem. Det er det høyeste registrerte antall kandidater. Tora Berger vant som første kvinnelige skiskytter foran friidrettsutøveren Henrik Ingebrigtsen og sjakkspilleren Magnus Carlsen.[1]
Oversikt over vinnere
[rediger | rediger kilde]År | Navn | Idrett | Prestasjon |
---|---|---|---|
1948 | Petter Hugsted | Skihopp | OL-gull i normalbakke |
1949 | Martin Stokken | Friidrett | 4 NM-gull på 10 000 m, 5 000 m og 3 000 m på Bislett, og terrengløp på Hamar |
1950 | Sverre Strandli | Friidrett | EM-gull i sleggekast |
1951 | Stein Eriksen | Alpint | NM-gull |
1952 | Hjalmar Andersen | Skøyter | OL-gull på 1 500 m, 5 000 m og 10 000 m på verdensrekordtiden 16.32,6 i Oslo |
1953 | Sverre Strandli (2) | Friidrett | Verdensrekord på 62,36 meter i sleggekast |
1954 | Stein Eriksen (2) | Alpint | VM-gull i slalåm, storslalåm og kombinasjonen i Åre |
1955 | Audun Boysen | Friidrett | Norsk rekord med 1.45,9 på 800 m |
1956 | Egil Danielsen | Friidrett | OL-gull i spydkast med 85,71 m |
1957 | Magne Lystad | Orientering | Nordisk mester |
1958 | Inger Bjørnbakken | Alpint | VM-gull i slalåm |
1959 | Torbjørn Yggeseth | Skihopp | Seier i skiflyging i Kulm |
1960 | Knut Johannesen | Skøyter | OL-gull på 10 000 m med verdensrekordtiden 15.46,6 |
1961 | Harald Grønningen | Langrenn | Seiere i Lahtisspelen og Holmenkollen |
1962 | Toralf Engan | Skihopp | VM-gull i normalbakke |
1963 | Reidar Hjermstad | Langrenn | Seire på 15- og 50-kilometer i Lahtisspelen |
1964 | Terje Pedersen | Friidrett | 2 verdensrekorder i spydkast, den siste satt på Bislett med 91,72 m |
1965 | Per Ivar Moe | Skøyter | VM-gull på skøyter, allround for herrer på Bislett |
1966 | Gjermund Eggen | Langrenn | VM-gull på 15 km, 50 km og på stafetten i Oslo. |
1967 | Bjørn Wirkola | Skihopp | Vinner av Den tysk-østerrikske hoppuka |
1968 | Fred Anton Maier | Skøyter | OL-gull, VM-gull, samt verdensrekorder på 5- og 10 000 m |
1969 | Dag Fornæss | Skøyter | Vant både allround VM, allround EM og NM |
1970 | Stig Berge | Orientering | VM-gull individuelt og på stafett |
1971 | Leif Jenssen | Vektløfting | VM-sølv i Peru med ny nordisk rekord på 467,5 kg (150 - 142,5 - 175) i 75-kilosklassen |
1972 | Knut Knudsen | Sykling | OL-gull 4000 m forfølgelsesritt på bane |
1973 | Knut Knudsen (2) | Sykling | VM-gull 4000 m forfølgelsesritt på bane |
1974 | Magne Myrmo | Langrenn | VM-gull på 15 km i Falun |
1975 | Grete Andersen (Waitz) | Friidrett | Flyttet verdensrekorden på 3 000 m to ganger |
1976 | Ivar Formo | Langrenn | OL-gull på 50 km i Innsbruck |
1977 | Grete Waitz (2) | Friidrett | Seier i verdenscupen på 3000 meter i Düsseldorf. |
1978 | Lene Jenssen | Svømming | Norges første svømmemedalje i et VM: Sølv på 100 meter fri |
1979 | Grete Waitz (3) | Friidrett | VM-gull i terrengløp |
1980 | Bjørg Eva Jensen | Skøyter | OL-gull på 3 000 m i Lake Placid |
1981 | Tom Lund | Fotball | Seriemester med Lillestrøm og landslagsseier over England (2-1) |
1982 | Berit Aunli | Langrenn | VM-gull på 5 km, 10 km og stafett i Oslo |
1983 | Grete Waitz (4) | Friidrett | VM-gull på maraton i Helsingfors |
1984 | Eirik Kvalfoss | Skiskyting | OL-gull på 10 km i Sarajevo |
1985 | Anette Bøe | Langrenn | VM-gull på 5 km og 10 km i Seefeld |
1986 | Ingrid Kristiansen | Friidrett | EM-gull på 10 000 m i Stuttgart |
1987 | Ingrid Kristiansen (2) | Friidrett | VM-gull på 10 000 m i Roma |
1988 | Jon Rønningen | Bryting | OL-gull i 52-kilosklassen i Seoul |
1989 | Ole Kristian Furuseth | Alpint | Vinner av verdenscupen i storslalåm |
1990 | Atle Skårdal | Alpint | 3 verdenscupseire i utfor |
1991 | Johann Olav Koss | Skøyter | Vinner av VM på skøyter, allround for herrer i Heerenveen |
1992 | Vegard Ulvang | Langrenn | OL-gull på 10 km, 30 km og stafett i Albertville |
1993 | Norges herrelandslag i fotball | Fotball | Kvalifisering til VM i fotball 1994 og seier over blant annet England |
1994 | Johann Olav Koss (2) | Skøyter | 3 OL-gull og 3 verdensrekorder på Lillehammer |
1995 | Bjørn Dæhlie | Langrenn | Vinner av verdenscupen |
1996 | Vebjørn Rodal | Friidrett | OL-gull og olympisk rekord med 1.42,58 på 800 m i Atlanta. |
1997 | Nils Arne Eggen | Fotball | Tok Rosenborg til kvartfinalen i Mesterligaen, etter seier over AC Milan |
Hanne Haugland | Friidrett | VM-gull i høyde med 1,97 m i Athen | |
1998 | Bjørn Dæhlie (2) | Langrenn | OL-gull på 10 km, 50 km og stafett i Nagano |
1999 | Lasse Kjus | Alpint | VM-gull i storslalåm og Super-G, samt sølv i slalåm, utfor og kombinasjonen i Colorado |
2000 | Trine Hattestad | Friidrett | OL-gull i spydkast i Sydney |
2001 | Olaf Tufte | Roing | VM-gull i singlesculler i Luzern |
2002 | Ole Einar Bjørndalen | Skiskyting | 4 OL-gull på 10 km sprint, 20 km, 12,5 km jaktstart og stafett i Salt Lake City |
2003 | Petter Solberg | Rally | Gull i verdensmesterskapet i rally for Subaru World Rally Team |
2004 | Andreas Thorkildsen | Friidrett | OL-gull i spydkast med 86,50 m i Athen |
2005 | Marit Bjørgen | Langrenn | VM-gull på 30 km klassisk, lagsprint og stafett, samt sølv på jaktstart og bronse på 30 km fristil i Oberstdorf |
2006 | Kjetil André Aamodt | Alpint | OL-gull i Super-G i Torino i sin siste sesong som aktiv utøver |
2007 | Aksel Lund Svindal | Alpint | VM-gull i storslalåm og utfor i Åre, samt seier i verdenscupen sammenlagt. |
2008 | Andreas Thorkildsen (2) | Friidrett | OL-gull i spydkast i Beijing |
2009 | Petter Northug | Langrenn | Tre gull i VM på ski i Liberec |
2010 | Thor Hushovd | Landeveissykling | Vinner av VM i landeveissykling 2010 i Australia[2] |
2011 | Alexander Dale Oen | Svømming | VM-gull på 100 meter bryst i Shanghai og EM-gull på 100 meter bryst under kortbane-EM i Budapest[3] |
2012 | Tora Berger | Skiskyting | Tre gullmedaljer og én bronse i VM i skiskyting i Ruhpolding.[1] |
2013 | Magnus Carlsen | Sjakk | Verdensmester i sjakk.[4] |
2014 | Ole Einar Bjørndalen (2) | Skiskyting | To OL-gull |
2015 | Petter Northug (2) | Langrenn | Fire gull i Ski-VM 2015 i Falun[5][6] |
2016 | Ada Hegerberg | Fotball | Hun vant mesterligaen med Lyon og ble av UEFA kåret til årets beste kvinnelige fotballspiller i Europa. Lyon vant både serien og cupen i Frankrike.[7] |
2017 | Karsten Warholm | Friidrett | Vant VM-gull på 400 meter hekk på Olympiastadion i London.[8] |
2018 | Jakob Ingebrigtsen | Friidrett | Vant gull både på 1500 og 5000 meter i friidretts-EM i Berlin, og tidenes yngste mannlige europamester i friidrett. Vant også U20-EM i terrengløp.[9] |
2019 | Karsten Warholm (2) | Friidrett | Forsvarte sin VM-tittel i friidrett på 400 meter hekk og gikk ubeseiret på distansen gjennom hele sesongen. Satte europarekord med 46,92 i Diamond League-finalen i Zürich, bare 14 hundredeler bak verdensrekorden fra 1992.[10] |
2020 | Erling Braut Haaland | Fotball | Vant Golden Boy-prisen for beste unge spiller i Europa og den norske Gullballen og ble tidenes yngste vinner av Kniksens hederspris. Skåret i sine debutkamper for Borussia Dortmund i fire forskjellige turneringer: Bundesliga, mesterligaen, den tyske cupen og den tyske supercupen. Skåret seks mål for Norge, inkludert hattrick mot Romania.[11] |
2021 | Karsten Warholm (3) | Friidrett | Løp til verdensrekord på 400 meter hekk to ganger og tok OL-gull i Tokyo. Kåret til årets mannlige friidrettsutøver i verden i 2021.[12] |
2022 | Jakob Ingebrigtsen (2) | Friidrett | Tok gull på 5000 meter og sølv på 1500 meter i friidretts-VM i Eugene. Fulgte opp med gull på begge distanser i EM i Berlin, samt EM i terrengløp og vant Diamond League-finalen på 1500 meter, med årsbeste i verden.[13] |
2023 | Viktor Hovland | Golf | Vant FedEx Cup 2023.[14] |
Galleri
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Grete_Waitz_%28NYC_Marathon%2C_2010%29_2.jpg/250px-Grete_Waitz_%28NYC_Marathon%2C_2010%29_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/2017-BG_Warholm_05.jpg/250px-2017-BG_Warholm_05.jpg)
- Dobbeltvinnere
-
Sverre Strandli ble «Årets idrettsnavn» i 1950 og 1953.
-
Stein Eriksen ble «Årets idrettsnavn» i 1951 og 1954.
-
Knut Knudsen ble «Årets idrettsnavn» i 1972 og i 1973.
-
Ingrid Kristiansen ble «Årets idrettsnavn» i 1986 og 1987.
-
Johann Olav Koss ble «Årets idrettsnavn» i 1991 og 1994.
-
Bjørn Dæhlie ble «Årets idrettsnavn» i 1995 og 1998.
-
Andreas Thorkildsen ble «Årets idrettsnavn» i 2004 og 2008.
-
Ole Einar Bjørndalen ble «Årets idrettsnavn» i 2002 og 2014.
-
Petter Northug, ble «Årets idrettsnavn» i 2009 og 2015.
-
Jakob Ingebrigtsen ble «Årets idrettsnavn» i 2018 og 2022.
- Enkeltvinnere
-
Petter Hugsted ble «Årets idrettsnavn» 1948.
-
Martin Stokken ble «Årets idrettsnavn» 1949.
-
Hjalmar Andersen ble «Årets idrettsnavn» 1952.
-
Audun Boysen ble «Årets idrettsnavn» 1955.
-
Egil Danielsen ble «Årets idrettsnavn» 1956.
-
Torbjørn Yggeseth ble «Årets idrettsnavn» 1959.
-
Knut Johannesen ble «Årets idrettsnavn» 1960.
-
Harald Grønningen ble «Årets idrettsnavn» 1961.
-
Toralf Engan ble «Årets idrettsnavn» 1962.
-
Reidar Hjermstad ble «Årets idrettsnavn» 1963.
-
Terje Pedersen ble «Årets idrettsnavn» 1964.
-
Per Ivar Moe ble «Årets idrettsnavn» 1965.
-
Gjermund Eggen ble «Årets idrettsnavn» 1966.
-
Bjørn Wirkola ble «Årets idrettsnavn» 1967.
-
Fred Anton Maier ble «Årets idrettsnavn» 1968.
-
Dag Fornæss ble «Årets idrettsnavn» 1969.
-
Magne Myrmo ble «Årets idrettsnavn» 1974.
-
Ivar Formo ble «Årets idrettsnavn» 1976.
-
Bjørg Eva Jensen ble «Årets idrettsnavn» 1980.
-
Tom Lund ble «Årets idrettsnavn» 1981.
-
Eirik Kvalfoss ble «Årets idrettsnavn» 1984.
-
Anette Bøe ble «Årets idrettsnavn» 1985.
-
Atle Skårdal ble «Årets idrettsnavn» 1990.
-
Norges herrelandslag i fotball (representert ved daværende landslagssjef Egil «Drillo» Olsen) ble «Årets idrettsnavn» 1993.
-
Vebjørn Rodal ble «Årets idrettsnavn» 1996.
-
Nils Arne Eggen ble «Årets idrettsnavn» 1997.
-
Lasse Kjus ble «Årets idrettsnavn» 1999.
-
Petter Solberg ble «Årets idrettsnavn» 2003.
-
Marit Bjørgen ble «Årets idrettsnavn» 2005.
-
Kjetil André Aamodt ble «Årets idrettsnavn» 2006.
-
Aksel Lund Svindal ble «Årets idrettsnavn» 2007.
-
Thor Hushovd ble «Årets idrettsnavn» 2010.
-
Alexander Dale Oen ble «Årets idrettsnavn» 2011.
-
Tora Berger ble «Årets idrettsnavn» 2012.
-
Magnus Carlsen ble «Årets idrettsnavn» 2013.
-
Ada Hegerberg ble «Årets idrettsnavn» 2016.
-
Erling Braut Haaland ble «Årets idrettsnavn» 2020
-
Viktor Hovland ble «Årets idrettsnavn» 2023
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b norskesportsjournalister.no: Berger årets idrettsnavn, hentet 3. januar 2013
- ^ syklingensverden.com (31. desember 2010): Sportsjournalistenes statuett - Hushovd helt overlegen da sportsjournalistene gav sin stemme. Arkivert 20. januar 2021 hos Wayback Machine., hentet 2. januar 2012
- ^ NRK (2. januar 2012): Dale Oen ble årets idrettsnavn[død lenke], hentet 2. januar 2012
- ^ norskesportsjournalister.no: Carlsen årets idrettsnavn, hentet 2. januar 2014
- ^ norskesportsjournalister.no: Northug årets idrettsnavn, hentet 1. januar 2016
- ^ Dagbladet.no: «Northug vant pris etter tett kamp med Zucca», 31. desember 2015
- ^ NRK. «Hegerberg vant sportsjournalistenes kåring». NRK. Besøkt 1. januar 2017.
- ^ Håvard Karlsen. «Ny pris til Warholm: Den mest overlegne vinneren siden Bjørndalens fantomår». Sunnmørsposten. Arkivert fra originalen 2. januar 2018. Besøkt 1. januar 2017.
- ^ «Jakob Ingebrigtsen ble historisk prisvinner». TV 2 (norsk). Besøkt 31. desember 2018.
- ^ «Karsten Warholm årets idrettsnavn». www.sportsjournalistene.no. Besøkt 29. desember 2020.
- ^ «Braut Haaland vant sportsjournalistenes pris». Dagsavisen.no. 31. desember 2020. Besøkt 10. juni 2021.
- ^ «Karsten Warholm fikk sportsjournalistenes statuett». nettavisen.no. 31. desember 2021. Besøkt 1. januar 2022.
- ^ «Jakob Ingebrigtsen fikk sportsjournalistenes statuett». ABC Nyheter/NTB (norsk). 31. desember 2022. Besøkt 31. desember 2022.
- ^ [1]
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- sportsjournalister.no prisvinnerlista