Seletøy
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/DrivingHarnessFullSet.jpg/300px-DrivingHarnessFullSet.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Seletoy_norsk.jpg/300px-Seletoy_norsk.jpg)
Seletøy er utstyr som legges over en hest eller annet trekkdyr for å fordele belastningen med å dra lass, enten det er av kjerre- eller sledetype. Seletøy brukes også ved travkjøring.
Seletøyet legges på hesten før grimen med munnbitt (hodelag) og tømmene.
Beskrivelse
[rediger | rediger kilde]Seletøyet har en polstret pute av filt og med lær ytterst som ligger rundt halsen på hesten foran skulderpartiet, vanligvis i kombinasjon med avstivere av tre. Bak det går et par lærremmer rundt hesten på tvers ved skulder- og hoftepartiet. Den forreste skal ligge over skulderbladene, der det er plassert puter for å fange opp loddrette belastninger. Disse er koplet med langsgående remmer som går rundt dyret om lag midtveis oppe på bog og lår. For å holde tverremmene på plass, er også koplet til en rem som går fra klaven til halen hvor den ender i en løkke rundt denne. Alle remmene er utstyrt med spenner, vanligst av messing, for tilpasning til den enkelte hesten selen skal sitte på. I praksis er tilpasningsjobben så nøye at hver hest har sitt eget seletøy gjennom hele sitt liv som arbeidsdyr.
I remkrysset ved skulderen er en forsterkning som tjener som feste for et par jernbøyler som stikker ca. 10 cm. vannrett ut. Skjækene har firkantede hull tilpasset bøylene, og disse festes med selepinner.
Forskjellige utgaver
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/Nouveau_Larousse_illustr%C3%A9_-_dictionnaire_universel_encyclop%C3%A9dique_%281898%29_%2814594685839%29.jpg/250px-Nouveau_Larousse_illustr%C3%A9_-_dictionnaire_universel_encyclop%C3%A9dique_%281898%29_%2814594685839%29.jpg)
Det vanlige seletøyet har tradisjonelt vært arbeidsseler, men til lettere bruk finnes lettere utgaver av seletøy der lærremmene er tynnere og smalere og noe av polstringen er forenklet. I Norge har det tradisjonelt blitt brukt tre typer:
- Bogtresele har et bogtre liggende over bogen og hjelper til å fordele vekten av lasset. Denne formen for seletøy har vært den vanligste i Norge, og har vært brukt til kjøring av tunge lass som tømmer. For ekstra tunge lass brukes bogtre sammen med en stoppet lærpute, en komte
- Komtesele er som en bogtresele, men med bare komten. En slik sele brukes på lettere lass der bogtreet ikke er nødvendig
- Bringesele har hverken bogtre eller komte, men en bred sele over bringa på hesten. Denne formen for seletøy brukes til lette vogner, slik som en sulky til travløp, og til tyngre firhjulsvogner, som maratonvogner. Dette kalles da en maratonsele.
Ellers i Europa har en sele der bogtre og komten er montert som en enkelt ring- eller kraveformet polstret klave.
Til begravelser, parader og lignende utstyres seletøy med feste for fjærbusker og annen utsmykning. Lær og spenner blir her holdt skinnende blanke. Fargen på fjærbusken markerer anledningen; til gravferd er det tradisjonelt alltid svart.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Horse harnesses – kategori av bilder, video eller lyd på Commons