Muş
Muş | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Land | ![]() | ||
Areal | 59 km² | ||
Befolkning | 193 394 (2018) | ||
Bef.tetthet | 3 277,86 innb./km² | ||
Høyde o.h. | 1 400 meter | ||
Nettside | www | ||
![]() Muş 38°44′00″N 41°29′28″Ø | |||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Latrans-Turkey_location_Mu%C5%9F.svg/250px-Latrans-Turkey_location_Mu%C5%9F.svg.png)
Muş, også skrevet Mush, er en tyrkisk by beliggende i det østlige Tyrkia. Byen er sentrum i provinsen Muş.
Bybilde
[rediger | rediger kilde]Byen domineres av en gammel borg, og her er også en moské som stammer fra 1300-tallet,Ulu Cami, og moskeene Hacı Seref (1600-tallet) ogAlaeddin Bey (første del av 1700.tallet), karavanseraiet Aslanlı (1300-tallet) og ruinene av St. Marineh-kirken.
Historie
[rediger | rediger kilde]Oldtiden, middelalderen
[rediger | rediger kilde]Det er ikke kjent når Mush ble grunnlagt, men det antas at det fantes en bosetting her omkring Urartukongen Menuas tid (ca. 800 f.Kr.), ut fra en kuneiform inskripsjon funnet i byens nærhet.[1]
I middelalderen var Mush senter for regionen Taron i Armenia. Den nevnes i armenske manuskripter fra 800- og 900-tallet. Mort slutten av 700-tallet kom Mush, og hele regionen, under det armenske Bagratide (Bagratuni)-dynastiet, som gjenerobret det fra araberne. Mush og Taronområdet ble erobret av og annektert til Det bysantinske rike i 969.[2]
Etter 1000-tallet ble byen regjert av islamske dynastier som ahlatshahene, ayyubidene, ilkhanidene og Kara Koyunlu. Fra 800-tallet til 1200-tallet vokste Mush til en by med anslagsvis 20 til 25 tusen innbyggere.[3] I 1387 passerte den sentralasiatiske hersker Timur gjennom området, og synes å ha erobret Mush uten kamp.[4] Senere regjerte akkoyunluene, og op 1500-tallet fikk osmanene herredømme over byen og region, som inntil da hadde vært regjert av safavidene. Mush forble del av Det osmanske rike til tidlig på 1900-tallet, og hadde en vedvarende høy armensk befolkningsandel. I 1821 nådde en persisk invasjonshært frem til Mush.[4]
Moderne tid
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/Mu%C5%9F_1923.jpg/250px-Mu%C5%9F_1923.jpg)
Ved inngangen av 1900-tallet hadde byen om lag 20 000 innbyggere hvorav 11 000 var muslimer (for det meste tyrkere og kurdere), og 9 000 var armenere.[5] Ifølge Catholic Encyclopedia (1913) hadde byen noe senere 27 000 innbyggere, hvorav 13 300 muslimer og 13 700 armenere.[6] Ifølge Encyclopædia Britannica (1911) var byen delt i omtrent like store deler kurdere og armenere.
Under folkemordet på armenerne i 1915 ble den armenske befolkningen i området utslettet. De over 140 000 armenerne i Mush sandsjak (i 234 landsbyer og byer)[7] kom under angrep i juni og juli 1915.[8] Ettersom de armenske menn som var i våpenfør alder var blitt sendt til militærtjeneste under første verdenskrig var den gjenværende armenske befolkning egentlig vergeløs.[9] Massakren på den armenske befolkning i Mush fant sted etter at de omliggende landsbyer først var blitt ødelagt.[9]
Byen ble i 1916 okkupert av russerne; tyrkiske styrke gjenerobret den 30. april 1917.
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Hakobyan, Tadevos (1987). Պատմական Հայաստանի քաղաքները [Cities of historic Armenia] (armensk). Yerevan: "Hayastan" Publishing. s. 196–203.
- Kévorkian, Raymond H. (2011). The Armenian Genocide: A Complete History. London: I. B. Tauris. ISBN 9781848855618.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Hakobyan 1987, s. 199.
- ^ Thomas, David Richard (2001). Syrian Christians Under Islam: The First Thousand Years. BRILL. s. 160. ISBN 9789004120556.
- ^ Hakobyan 1987, s. -199-200.
- ^ a b Sinclair, T.A. (1989). Eastern Turkey: An Architectural & Archaeological Survey, Volume I. Pindar Press. s. 293–294-333–335. ISBN 9780907132325.
- ^ Hakobyan 1987, s. 200.
- ^
«Mush». Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. 1913.
- ^ Kévorkian 2011, s. 345.
- ^ Kévorkian 2011, s. 339.
- ^ a b Suny, Ronald G. (2015). "They Can Live in the Desert but Nowhere Else": A History of the Armenian Genocide. Princeton University Press. s. 289. ISBN 9781400865581.