Eunomia
Eunomia | |||
---|---|---|---|
![]() Gresk vasemaleri: Eutykia, Eunomia og Paidia, slutten av 400-tallet f.Kr. | |||
Trossystem | Gresk mytologi | ||
Religionssenter | Antikkens Hellas | ||
Originalt navn | Εὐνομία | ||
Foreldre | Zevs og Themis | ||
Søsken | Dike, Eirene, og moirene | ||
Make | Ingen | ||
Barn | Ingen | ||
Aspekt | Lov og lovgivning | ||
Tekster | Hesiod Alkman Hyginus |
Eunomia (gresk: Εὐνομία, «god orden», «lovbundet ordning») var i henhold til gresk mytologi en mindre gudinne for lov og lovgivning, og de fleste redegjørelser framstiller henne som en datter av Themis og Zevs. Hun ble også framstilt som en søster til skjebnegudinnene moirene og årstidene. Eunomia var en av de tre horaer, som også besto av hennes to søstre Dike og Eirene.
Hennes motsetning var uenighetens gudinne Dysnomia.
Hora
[rediger | rediger kilde]Eunomia var gudinne for lov og lovgivning og en gudinne av den andre generasjon av horaer sammen med sine søstre Dike og Eirene. Horaene var lov- og orden-gudinner som opprettholdt samfunnets stabilitet og de ble dyrket hovedsakelig i byer som Athen, Argos og Olympia. Pindaros skrev
- «Eunomia og den ubesudlet kilde Dikē, hennes søstre, trygg støtte av byer; og Eirene av samme slekt, som er mestere for menneskehetens rikdom — tre prektige døtre av den kloke Temis.»[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Peace_Palace_dome.jpg/250px-Peace_Palace_dome.jpg)
Eunomias navn, sammen med de til hennes søstre, utgjorde et hendiatris (gresk: ἓν διὰ τριῶν, hèn dià triôn, «en gjennom tre»): God orden, retteferdighet og fred.
I polis Sparta var Eunomia selve ideen om balansen mellom spartiatere (øverste samfunnsklasse i Lakonia), perioikoi (omliggende områder) og heloter, som var slaveklassen av borgerne spartiatere og perioikoi. Disse var de eneste som helt og holdent holdt på forestillingen av Eunomia. Det var en vanlig praksis for barn som hadde fullført deres militære trening i Lakonia å gå på en «jakt» hvor de plyndret helotenes landsbyer for å sette sin manndom på prøve. Helotene hadde lov til å forsvare seg mot angrep, inkludert å drepe de ungdommer som forsøkte å plyndre dem.
Eunomia ble hyppig avbildet på athenske vasemalerier i følge med Afrodite, og i denne forstand representerte Eunomia den lovmessige eller lydige oppførselen til kvinner i ekteskapet. Som sådan ble hun identifisert med Eurynome, en havnymfre hvis betydning at hun var mor til kharitene som representerte sjarm, skjønnhet, og fruktbarhet.[2]
Arv
[rediger | rediger kilde]Eunomia-familien av asteroider er oppkalt etter henne. 15 Eunomia er en hovedbelteasteroide.
Referanser
[rediger | rediger kilde]Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Grimal, Pierre (1996): The Dictionary of Classical Mythology, Wiley-Blackwell, , ISBN 978-0-631-20102-1. «Horae», s. 217
- Smith, William (1873): «Horae» i: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, London.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- «Eunomia», Theoi Project