Bruker:3s/Gode artikler
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Art%C3%ADculo_bueno-blue.svg/70px-Art%C3%ADculo_bueno-blue.svg.png)
Gode artikler er artikler som dekker sitt emne på en utfyllende og objektiv måte. Gode artikler er nivået under Anbefalte artikler.For forslag til nye anbefalte artikler, se Wikipedia:Kandidatsider.
Antall anbefalte artikler per 18. mars 2022 er 0, av totalt 634 333, noe som betyr at det er én anbefalt artikkel per 624. artikkel (utdypende statistikk).
Kriterier for Gode artikler
rediger- Lengde: Artikkelen skal ha en tilstrekkelig lenge til å gjøre rede for emnet den tar opp på en utfyllende måte. (Minimum 3500 bytes brødtekst)
- Referanser:
- Artikkelen skal ha kilder
- Eventuelle kvalitative utsagn skal vere referansebelagt
- Innholdet skal ha dekning i kildene.
- Objektivitet: Artikkelen skal følge Wikipedias krav til nøytralt ståsted og verifiserbarhet og skal ikke inneholde originalforskning.
- Fylde: Artikkelen trenger ikke å dekke alle dimensjoner av emnet den tar opp i like stor grad, men ingen sentrale dimensjoner kan stå helt uten dekning i artikkelen. Det må ikke være mangelmerker eller innvendinger mot det sentrale innholdet i artikkelen.
Alternative kriterier fra sv:Wikipedia:Rekommenderade artiklar:
Artikkelen…
- … er uten maler som angir en mangel (eks. POV, Snever artikkel, Objektivitet etc).
- … gir sammenheng (skriv også ut det opplagte).
- … dekker det viktigste innen området.
- … har et korrekt språk (uten stavefeil og grammatiske feil).
- … inngår i wikistrukturen med wikilenker, interwikilenker og kategorier.
- … inneholder i det minste én summarisk kildeoppføring.
- … har klarlagt opphavsrettstatus for eventuelle anvendte bilder
Fremgangsmåte
redigerAktuelle artikler blir fremmet på Wikipedia:Kandidatsider. Artiklene blir vurdert i en prosess som varer minst 3 dager og involverer minst 1 erfaren bidragsyter som ikke selv er hovedbidragsyter til artikkelen eller deltar i eventuelle innvolverte underprosjekt. Det må være konsensus om at artikkelen er en God artikkel. Dette betyr ikke at man ikke finner utbedringspotensiale i artikkelen, men at det er konsensus om at artikkelen dekker emnet den omhandler på en god måte.
Eventuell nedgradering skjer etter samme fremgangsmåte, der den nomineres og vurderes som for utmerkelsen. Det må også her være konsensus om nedgraderingen.
Alternativ framgangsmåte tatt fra svenskenes system. Fordelen er lite arbeid.
Artikler merkes som GA ved å legge inn malen {{god artikkel}} nederst i den aktuelle artikkelen, men over kategorier og iw-lenker. En begrunnelse skal angis på artikkelens diskusjonsside under overskriften «God artikkel: begrunnelse». Om noen er uenige tar de ganske enkelt bort merkingen og begrunner hvorfor på diskusjonssiden.
Også jeg er litt skeptisk til at bare en person kan sette på merket, men siden svenskene har brukt systemet siden 2008 kan vi gå ut fra at det kan fungere også for oss. Gjør det ikke, kan vi justere systemet senere. (Se sv:Kategori:Wikipedia:Rekommenderade artiklar for oversikt over sv:wp's artikler). – Kaitil 7. mai 2011 kl. 09:50 (CEST)
Forsøk
redigerJeg foreslår at vi ser på Eesti Evangeelne Luterlik Kirik. Fungerer kriteriene for å vurdere om denne artikkelen er en God artikkel eller ikke? Hva fungerer og hva må endres?
Fungerer
redigerKriteriene 3s har satt opp fungerer for å fastslå at Eesti Evangeelne Luterlik Kirik oppfyller kravene. Jeg har også gått gjennom noen av "mine" artikler for å se om kriteriene fungerer på dem, og kriteriene kan absolutt brukes. Likevel synes jeg vi skal ta en titt på svenskenes kriterier på sv:Wikipedia:Rekommenderade artiklar, de er mindre absolutte (for eksempel uten lengdekrav) og gir mer rom for skjønn, noe jeg setter pris på. For å lette sammenligningen er de satt opp under 3s' kriterier. På norsk og noe endret. Kaitil 7. mai 2011 kl. 07:56 (CEST)
Fungerer ikke
redigerAndre kommentarer
rediger- Punkt 3 bør si at artiklene skal overholde nøytralt ståsted, verifiserbarhet og ingen originalforskning. Ville kanskje satt opp disse som hovedpunkt. Punktet om referanser blir da verifiserbarhet. Punkt 2c er mye vanskeligere enn en skulle tro, for det er nokså mye tolking som må til. Så ville jeg kanskje sagt at lengde og fylde er tilleggspunkt. Jeg ville kanskje også satt opp noen kriterier som gikk på objektivt målbare forhold ved artikkelen. Slike er kjekke for de gjøre det mulig å sile ut aktuelle kandidater.
- Problemet med UA/AA er at det er blitt litt mye form og presentasjon, og lite faglig kvalitetssikring. Jeg er av de som mener at disse artiklene bør være faglig kvalitetssikret, men er også klar over at vi mangler kapasitet til å håndtere en slik kvalitetssikring. Skal vi kunne håndtere «gode artikler» i tillegg så må noe gjøres for å effektivisere prosessene rundt disse. — Jeblad 4. mai 2011 kl. 00:40 (CEST)
- Jeg har endret punkt tre til ditt forslag.
Objektivt målbare forhold er jeg mer skeptisk til, da det er snakk om svært forskjellige emer. En utfyllende artikkel om ett emne kan vere på så og så mange ord/bytes/osv mens en annen artikkel på like mange ord/bytes/osv kan vere særdeles mangelfull. 3s 4. mai 2011 kl. 00:49 (CEST)
- Jeg har endret punkt tre til ditt forslag.
Det er godt at idémyldingen rundt dette er kommet i gang igjen. Eksempelartikkelen innfrir med god margin.
Jeg tror det er viktig at prosedyren er enkel, både for å få stjerne, og for å miste den. Det betyr at det så langt som mulig bør være objektive kriterier for tildeling. Jeg ser for meg en minimumslengde (3500 b), det selvsagte i at det ikke bør være innvendinger eller mangeltagger, og en ja-prosess som varer minst 3 dager og involverer minst 1 erfaren bidragsyter som ikke selv er hovedbidragsyter (eller deltar i samme underprosjekt?). Ordet «grundig» bør nok strykes. Kriteriene for nedgradering bør være definerte og utvetydige.
Helst ville jeg at to skulle vært involvert, men det ville vært strengere enn våre nåværende regler for Kandidatartikler. Fem stemmer er dessverre ikke realistisk; det er flere AA-artikler som har passert nåløyet med 2-4 stemmer.
Og en annen sak: hvis målet er en forenklet prosedyre så er det ikke sikkert vi trenger en (to, faktisk!) listeside for disse artiklene. Kanskje det er nok at de samles i en kategori, og at det er en forklaring i kategoriteksten!? Mvh --M Haugen 4. mai 2011 kl. 09:12 (CEST)
- Jeg har prøvd å flette dine innspill inn i forslaget, men det siste avsnittet du skriver forstår jeg ikke så det står ukommentert/ugjort. mvh 3s 4. mai 2011 kl. 23:05 (CEST)
- Til det siste avsnittet: For AA har vi både Wikipedia:Anbefalte artikler; Wikipedia:Anbefalte artikler etter dato og Kategori:Anbefalte artikler. De to sidene innebærer jo et visst vedlikeholdsarbeid, så min tanke var at vi, for å forenkle GA-prosessen kunne nøye oss med at GA-artiklene via en mal ble innmeldt i kategorien. Mvh M Haugen 4. mai 2011 kl. 23:28 (CEST)
@3s: Flott at du tar opp temaet igjen, dette kan bli et fint verktøy for å få opp oppmerksomheten på kvalitet i de artiklene brukerne virkelig leser (jeg tror mange skremmes av tekstmengden i AA/UA-artiklene). Det blir sannsynligvis vanskelig å få til en konsensus, noen finner gjerne ett eller annet «trøblete» og så stopper det hele der. Men «be brave», vi er minst fire interesserte (3s, Orland, Ezzex og undertegnede, kanskje også flere), og det er nok til å sette i gang en prøveproduksjon. Treffer vi konsensusveggen etter å ha vist opplegget i praksis er det ikke verre enn at prosjektet legges ned og merkene slettes. Mitt aktivitetsnivå på Wikipedia styres av lys og varme, og jeg kommer ikke til å jobbe konsentrert med produksjon av større artikler før ut på høsten igjen, men dette prosjektet kan være greit å drive med litt til og fra. Så for å komme i gang litt raskt foreslår jeg å starte med en kopi av det svenske systemet og så heller justere kursen underveis. Det er bedre å diskutere om systemet fungerer optimalt mens vi samler erfaring, enn å det er å forsøke å få til et perfekt regelsett før vi vet hva dette dreier seg om.
@Jeblad: jeg er helt enig i at det skjer alt for lite faglig kvalitetskontroll i AA/UA-prosessen. Det er bekymringsverdig, men inntil vi slutter å skremme bort bidragsytere må vi leve med de få vi har. Oversetting av artikler som har gått gjennom nåløyet på språk med langt flere bidragsytere er selvsagt en god midlertidig løsning. Fordelen med en GA-kategori er at tekstmengden er mindre slik at det er lettere for interesserte lekmenn å kontrollere innholdet, for eksempel ved å sjekke mot andre leksikon.
@Orland: Alt som kan spare administrativt arbeid er av det gode, og jeg regner med at svenskene allerede gjør det du tenker på i sv:Mall:Rekommenderad. – Kaitil 7. mai 2011 kl. 10:51 (CEST)