Voda
Tento článek patří mezi nejkvalitnější články na celé Necyklopedii. |
![]() |
Varování: Nečtěte dále, jste-li chemici, urazíte se, a nejste-li, nepochopíte. | ![]() |
„Oheň voda vítr ví, samolepky lásky po kapsách. Deset tisíc přátel mít, jít v plátěnkách, když do života vcházím.“
![]() |
Tento článek se tematicky překrývá s článkem dihydrogenmonoxid. To je dobře, můžeš založit další čtyři podobné a vzájemně je propojit. |
Tento článek na téma "Voda"
pojednává o opačném tématu než článek Oheň.
Voda (také H2O, kysličník vodný, oxid vodný, dihydrogen monoxid, kyselina hydroxylová, španělsky débil) je polární (mokrá) kapalná sloučenina složená ze dvou třetin z vodíku a z jedné třetiny z kyslíku. Další prvky nejsou přítomné, protože hliník se odstěhoval do Humpolce a polonium se stačilo rozpadnout. Je čirá, bez chuti a zápachu. Pozemský život se bez ní nemůže obejít a i někteří mimozemšťané jsou na ní závislí.
Druhy vody[editovat | editovat zdroj]
![]() |
Další vysoce odborné články obsahuje naše Vysoce odborná knihovnaTM |
Tři podoby vodíku: tři podoby vody[editovat | editovat zdroj]
Druhy čisté vody, bez dalších příměsí, závisí na třech podobách vodíku.
Obyčejná voda (kysličník vodný) je základní a nejčastější druh vody. Obsahuje vodík s jedním protonem v jádře s atomovou hmotností 1. Je možné ji obyčejně používat k vaření atd.
Těžká voda (kysličník deuteriovodný) je méně častý druh vody. Těžký vodík zvaný deuterium má v jádře jeden proton a jeden neutron a atomovou hmotnost 2. Těžká voda je chuti nasládlé a na jazyce příjemně perlí. Méně příjemné je však následné prohnání střevního oběhu a obírání hrobaříky.
![](http://images.uncyclomedia.co/necyklopedie/cs/a/a3/Temelin.jpg)
![](http://images.uncyclomedia.co/necyklopedie/cs/thumb/b/b4/Bazen_s_vodou.jpg/300px-Bazen_s_vodou.jpg)
Supertěžká voda (kysličník tritiovodný) je vzácný druh vody, radioaktivní. Vodík v ní obsažený má jeden proton a dva neutrony v jádře, tedy v součtu atomovou hmotnost 3 a nazývá se tritium. Nejen díky své hmotnosti udělá poctivou díru do ruky.
Super ultra mega těžká voda (kysličník podvodný) se vyznačuje tím, že ji dokázal zvednout pouze Chuck Norris, toto se nepovedlo ani Radkovi Hulánovi. Kdokoliv jiný by zažil stejný pocit, jako když vám někdo strčí ruku do ústního otvoru, vystrčí ji řitním otvorem, a vaše genitálie vám protáhne stejnou cestou zpátky.
Další druhy vody[editovat | editovat zdroj]
Hydroxonium, oxonium, ((H3O)+) je vodný iont.
Vodka byla dříve zdrobnělinou vody, dnes se tak nazývá lihový nápoj, který se svými účinky velmi podobá těžké vodě. Provětrává střeva a občas přivodí smrt, ale na jazyku neperlí.
Různá skupenství[editovat | editovat zdroj]
Pevná voda si musí hodit mincí, aby se rozhodla, zda se z ní stane sníh nebo led. (Proto hned nezmrzne napuštěná v lahvičce od inkoustu, která stojí za oknem v teplotě pod 0 ˚C.) Když se nahromadí mnoho sněhu, v nižších vrstvách je jedno, zda padne panna nebo orel, ze sněhu se stane stlačením stejně led, nepřijde-li ovšem nějaká poblouzněná babka opojená pivem s fénem, aby roztála všechen pozemský sníh.
V kapalném stavu nemá voda příliš na výběr, má jen jednu podobu. Jediné zpestření může být chlorování nebo ozonování. V plynném stavu je tomu taktéž, tehdy se nazývá vodní pára. Není vidět, viditelná našedlá pára stoupající z konvic je jen mlha (horká vodní pára se v chladném vzduchu vysráží). K rozšíření tohoto bludu přispěla výrazně ODS v čele s Jiřím Paroubkem z rodu Paroubkovců.
Vodní plazma je zajímavá látka, hlavně proto, že v pozemském prostředí bez ohlášení vybuchuje. Její objev jinde ve Vesmíru opět otevřel v této podobě zcela nesmyslnou diskusi o mimozemšťanech vedenou Aštarem Šeranem.
Kondenzovaná voda se s úspěchem používá v suchých oblastech světa. Po zahuštění a vysušení lze používat i v nejteplejších a nejsušších pouštích, tzv. voda v prášku která má výhodu že se nevypařuje ani při 113°C. S výhodou ji lze využívat k suchému praní s vynikajícími výsledky - Černá zůstane černá a bílá zůstane bílá. Návod na přípravu vody v prášku je stejný jako návod na přípravu práškového mléka.
Voda ve směsích[editovat | editovat zdroj]
Mlha je různorodá směs vody a vzduchu. Snižuje viditelnost a vyrovnává ji počtem nehod.
Voda tvoří se všemženem třaskavou jedlou pěnu nazývanou všemženová pěna. Chutná prý jako banán. Při teplotách vyšších než 50 ˚C však dochází k silnému výbuchu.
Duha jsou nasvícené krůpějky vody obsažené ve vzduchu, které lámou a rozkládají
sluneční světlo. Má pošramocenou pověst bájným tvrzením, že je stále opilá. Až dnes se podařilo zjistit Vědeckému týmu Necyklopedie kde duha končí.
Vlastnosti[editovat | editovat zdroj]
Kuchařské vlastnosti[editovat | editovat zdroj]
Voda nemá žádnou chuť, přesto se jí v kuchaření hojně využívá. Téměř žádný pokrm se bez ní neobejde.
Velmi častá je přítomnost vody v polévkách. Nevyskytuje se jen v glutamáty odporně zahuštěných polévkách-nepolévkách některých společností. Ale i sáčkovou polévku je třeba zalít horkou vodou, aby se dala sníst. (Polévková drť není hodnocena příliš kladně, ačkoli...)
Samy potraviny v sobě zadržují mnoho vody. Například maso obsahuje až dvě pětiny (jmenovatel i čitatel jsou prvočísla, pozoruhodné...) a taková okurka až sedm desetin vody. Z pohledu krokodýlů je třeba říci, že lidské tělo je také ze sedmi desetin (daleko podivnější, sedm je prvočíslo a deset druhočíslo) voda. S vodou také přichází plíseň, proto se maso a okurky vysouší (podivné, zde žádné číslo není). O krokodýlech a žralocích však není nic podobného známo.
Další vlastnosti[editovat | editovat zdroj]
- Od dob Anderse Celsia voda tuhne při 100 ˚C a kapalní při 0 ˚C, ale dříve měnila skupenství jak chtěla. [1] Vlastně, po Celsiovi se v jeho práci vrtal ještě Carl Linné, který jeho stupnici obrátil do dnešní podoby.
- Má vhodné plnicí vlastnosti pro plnění praček, jak bylo dokázáno při výzkumu běžného pracího prášku.
Této vlastnosti se využívá v širokém spektru lidské činnosti, od doplňování burčáku až po plnění lodí za účelem shrábnutí pojistky.
![](http://images.uncyclomedia.co/necyklopedie/cs/thumb/8/81/Skoky_do_vody_3.jpg/140px-Skoky_do_vody_3.jpg)
Výskyt vody[editovat | editovat zdroj]
Voda se ve velkém množství vyskytuje na Zemi, ať už v pevné, kapalné nebo plynné podobě. Na točnách jsou velké ledové čepičky, které poslední dobou ohrožuje celosvětové oteplování. (Chuck Norris byl jako viník této události vyloučen.) Moře a oceány skýtají velké zásoby kapalné vody. A v ovzduší je rozptýleno mnoho vodních par.
Na cesty je vhodné sebou nosit vodu v přenosném akváriu.
Voda ve Vesmíru[editovat | editovat zdroj]
Objev vody ve Vesmíru jinde než na Zemi je vždy vzrušující. Otevírá se s ním možnost mimozemského života, alespoň pro velmi omezené lidstvo, které si neuvědomuje, že život může mít tisíce nejrůznějších podob, které se mohou bez vody zcela obejít.
Zemi kryje z více než dvou třetin voda.
Výroba[editovat | editovat zdroj]
Jak už bylo zmíněno výše, voda se poměrně hojně vyskytuje v přírodě, stačí ji tedy nabrat v potoce naběračkou nebo pochytat při dešti, například do barelů dotovaných ministerstvem životního prostředí.
Voda vzniká také jako vedlejší produkt výbuchu vodíkové bomby. Pro výrobu vody však tento proces není praktický.
Vědecký tým Necyklopedie proto vyvinul proces výroby vody ze vzduchu. Klíčovým vynálezem je patentovaný speciální katalyzátor heliolexikáza, který umožňuje lexikální štěpení helia na vodíkový atom (radikál) a elektron. Vodíkový radikál se pak slučuje se vzdušným kyslíkem na vodu. Vzniklý elektron lze využít k pohánění elektrických strojů. Pomalý neexplozivný průběh reakce je zajištěn vlastnostmi katalyzátoru i poměrně malým obsahem helia ve vzduchu. Pro odborníky a fajnšmekry nyní odhalíme souhrnnou chemickou rovnici celého procesu:
- 4 He + O2 ⟶ 2 H2O + 4 e
Nástrahy[editovat | editovat zdroj]
Jedna z nejčastějších nástrah vody je, že je vlhká. Zasažené místo je třeba opláchnout a neutralizovat.
Další nebezpečí je lom světla. Když rybáři loví ryby, mohou místo ryb zasáhnout sami sebe. Voda pak může získat sytě červený nádech a mají po tučňácích. Po zjištění odporné pravdy se dále voda barví do zelena.
Halogenovodíky, kyanovodík a sirovodík se po zavedení do vody stávají bezkyslíkatými kyselinami. Po potřísnění oděvu (kabelka z Mikulčí kůže je však proti kyselině bromovodíkové odolná) může oděv spolu s kůží zmizet a objeví se netušené tělní vnitřnosti.
Dalším nebezpečím je potopa. Dr. Cecil Conrad Billingwell popisuje, jak by měl vypadat standartní záchraný člun. "Při koupi lodi by jste měli především dbát na to, aby měla vše co má loď mít. Čili koupit loď bez bazénu, kina nebo golfového hřiště by byla hloupost. Až budete mít loď, měli by jste se poučit z chyb druhých. Osobně doporučuji vyhnout se pokusům o její přetížení rozmanitými druhy zvířectva. Bohatě postačí prase, koň, kravka a lama. (Prase a krávu možno nahradit prasopsem, nebo krávodlakem). Další zásoby jsou závislé na vybavě lodi. Například pokud máte na lodi kasíno, nezapomeňte sebou vzít žetony a nějaký kapitál."
Nesmyslné tvrzení[editovat | editovat zdroj]
- Kde je voda, tam je život.
- Správnější určitě je Kde je pivo tam je živo.
Odpradávna byla voda považovaná za základ veškerého života. Chybně však byla pokládaná i za nutnost života v celém Vesmíru, tedy i mimozemšťanů. Ale společnost Mattoni, prodejce minerálních vod, tvrdošíjně prosazuje v upoutávce na své výrobky, že se bez ní neobejde nikdo.Ovšem tisíce pivnic a vináren hovoří za vše, minerálen je zanedbatelné procento dá se říci přímo: ani co by se za zblo vešlo.
Špička ledovce[editovat | editovat zdroj]
- ... je jen špička ledovce!
Špička ledovce je jen špička ledovce. Daleko nebezpečnější je jeho zbytek.
Smrtící voda[editovat | editovat zdroj]
Voda může být sama o sobě smrtící, není-li jí dostatek, nebo je-li jí přebytek. Úžasné. Je možné uschnout na troud, nebo se přeplnit vodou a nakonec vás budou stejně obírat brouci nebo oheň.
Voda má také určité povrchové napětí, tvoří roztomilé krůpějky. Ale pro hmyz mohou být příliš velké krůpěje smrtící. [2]
Voda ještě není dýchatelná. Toho s oblibou využívají masožravé rostliny, které ve svých konvičkách uchovávají dešťovou vodu. V ní hmyz rychle utone. (Film Láčkovka věští smrt přesně ukazuje tento druh pasti.)
Voda nemá žádnou chuť, proto se dá zaměnit s mnoha dalšími kapalinami, například se Starobrnem. Stejně dobře lze dělat i vodné roztoky jedu (například oblíbeného arzenu nebo neotřelého polonia), který nebude zřetelný.
Voda jako jeden ze čtyř živlů[editovat | editovat zdroj]
Ve starověku a středověku byla voda považovaná za jeden ze čtyř živlů, což mohlo být pro lidi vyvracející toto tvrzení přinejmenším smrtící. Tehdy mohli lidé skončit například na hranici, v ohni, v dalším ze čtyř živlů.
Ojediněle se objevuje také hořlavá voda, obvykle hořící z kohoutku.[1]
Instantní voda[editovat | editovat zdroj]
Instantní voda je jeden z nejnovějších vynálezů Henryka Laholy, v současné době je k dostání pouze v Teleshoppingu.
„Je to tak snadné, stačí pouze přidat vodu! Jen u nás za pouhých 666 Českokorun“
Využítí tohoto vynálezu v budoucnosti je nejasné...
Avšak verzi instantní vody pod názvem "Sušenaja vodka, používají s nemalými úspěchy v Rusku na zavlažování polí.[2]
Tento článek může obsahovat výsledky vlastního výzkumu!
To je ale moc dobře, protože vlastní výzkum zaručuje faktickou správnost, kterou často nespolehlivé nebo lživé zdroje neposkytují.
Toaletní voda[editovat | editovat zdroj]
Toaletní voda, žabožroutsky Eau de Toilette, je voda v toaletní míse. Díky svému intenzivnímu pachu je některými lidmi používána k zakrytí pachu vlastního.
Pí-voda[editovat | editovat zdroj]
O této vodě se zatím toho moc neví proto jsme požádali Ing. Miroslava Gaydo aby nám objasnil princip výroby a použití:
- Co to vlastně je, ta upravená pitná voda, zvaná pí-voda, která jak se zdá každému velmi chutná, má velmi jemnou chuť, a dá se pít úplně samotná a bez bublinek?
Podstatou pí-vody je to, že technologické zařízení japonské firmy I.B.E. dokáže upravit molekulární strukturu běžné, dobře vyčištěné pitné vody, téměř do přesné podoby, jako má nejlepší voda na světě - mateřská plodová voda. V mateřské plodové vodě jak známo se totiž molekuly H2O nacházejí v soustavách clusterech po třech, na rozdíl od ostatních vod, kde jsou statisticky nejčastěji po šesti. Jen některé léčivé vody, jako třeba voda v Lourdech, mají molekul v clusterech méně, např. 5. Nejstarší antarktické ledovce obsahují ještě asi 14 % vody s clustery po čtyřech molekulách. Třímolekulové jsou ale dnes běžné jen v mateřských plodových vodách, semenech a plodech. Třímolekulově strukturovaná voda, kromě velmi příjemné jemné chuti, vykazuje řadu pozoruhodných vlastností, např. podle oficiálního skladovacího testu z brněnské hygienické stanice - světe div se že je mikrobiálně tím čistší, čím je starší!!! Dnes dáváme záruku na nezkažení 5 let i v načatém stavu (jen nesmí být na světle, ale nemusí být v chladu). Jen zkuste slavné giganty konkurenty. - např. barely Crystalis, Rosanu, nebo jakoukoliv balenou pitnou vodu, ponechat načnuté pár dní v teple a uvidíte, co tam najednou hygienik najde! Přitom je většina z nich sterilizována při výrobě radioaktivním zářičem. Třímolekulová (někdy v literatuře též nazývaná základní) struktura totiž nepodporuje množení patogenních mikroorganismů. Proč např. u Crystalisu, do svých nejlepších automatů na vodu (dispenzorů) montují sterilizační UV zářič těsně před výpustný ventil.Je to proto, že jejich (a každá jiná balená) voda je po otevření po pár dnech v teple (a ve Vašich prostorech teplo je), stěží bez převaření pitná.
Pí-voda je proto velmi vhodná do provozů, kde se klade důraz na hygienu. Dispenzor s pí-vodou stačí sanovat (a to jen kvůli usazeninám)1x ročně. U jiných vod se doporučuje desinfekce u. po třech měsících!!! Tím se ovšem oni samozřejmě nechlubí.
Cenově je přitom pí-voda totožná s průměrnou cenou ostatních balených vod. Jedinou nevýhodou je, že ji z technických a finančních důvodů nedokážeme dodávat ve skleněných obalech. Pro dokreslení lze zkusit jednoduchoučké pokusy, např.:
- 1. Zalévejte asi 4 týdny dvě stejné květiny v květináčích, jednu pí-vodou, druhou třeba kojeneckou vodou (dám na to pí-vodu zdarma).
Budete se divit.
- 2. Zkuste dát napít svému psovi (kočce, kanárovi ) pí vodu a pak mu dejte vybrat ze dvou (stejných umytých) misek, v jedné pí-voda, v
druhé libovolná pitná voda. Vždy se napijí pí-vody. A to ani nečetli tento text. Zkuste naplnit dvě akvaria, jedno pí-vodou, druhé jako obvykle. Po cca měsíci se budete divit - v akvariu s pí-vodou neroste řasa, rostliny jsou 2x větší, rybičky na pohled živější. Máme amatérský překlad knihy o pí-vodě z Maďarštiny s mnoha dalšími údaji a pokusy.Máme i vlastní zkušenosti z vlivu na zdraví, třeba lze do tří - čtyř měsíců upravit cukrovku, bércové vředy atd., ale nemáme k tomu klinické studie, tak.e to vlastně nelze publikovat.Děkuji za Váš čas, věnovaný tomuto textu. Pokud by jste měli jakýkoliv další dotaz, rád ho zodpovím, nebo někdo z lékařů v našem týmu. S pozdravem Ing. Miroslav Gaydo.
Komentář našeho odborníka na víno a vodu:
Nevím, podle jakých kriterií hodnotil autor pí-vody, že vybral plodovou vodu jako tu nejlepší na světě, ale vzhledem k tomu, že autor propaguje vodu určenou k pití, je toto hodnocení poněkud překvapující. Vlastnosti plodové vody, jen představuje pro plod ochranné prostředí a svou cirkulací umožňuje transport řady metabolitů, se během času mění a není dáno výskytem třímolekulových clusterů, ale zajisté i přítomností řady dalších látek. Nemám nic proti plodové vodě, každý z nás v ní jistě část svého života pobyl a něco vypil, ale pochybuji, že by i přes přítomnost uváděných klastrů, koktejl ochucený mimo jiné bílkovinami, močovou kyselinou,močovinou,kreatininem, glukosou, organickými kyselinami, solemi, enzymy, hormony a buňkami ať již z embrya, či z urogenitálních vývodů, někomu zachutnal.Připíjím autorovi na zdraví nápojem obsahující postarší třímolekulovou vodu lahodné a jemné chuti z plodů vinné révy, a to jsem četl tento článek. Petr Štěpánek.
Poznámka VTN : Všichni naši odborníci se shodli na jednoznačném závěru - je to Pí-čovina; pivu, vínu ani slivovici se to zdaleka nemůže rovnat.
Reference[editovat | editovat zdroj]
- ↑ Na odlišných stupnicích byly naměřeny někdy různé údaje a někdy stejné, voda patrně trpěla rozpolceností kapaliny. Jednou dokonce tuhla při Π ˚C.
- ↑ http://kfilmu.net/filmy.php?sekce=informace&film=mravenec-z Mravenec Z je v jedné chvíli uvězněný v krůpěji rosy a pomůže mu až pád na zemi, která rozruší povrchové napětí.
![]() |
„Von docela správně soudil, že čistá voda je i pro abstinenty přece jen krutej nápoj. Hostinskej mu tedy vysvětlil, že abstinenti pijou sodovky, limonády, mlíko a potom vína bez alkaholu, studenej oukrop a jiný lihuprostý nápoje“ | |
Starej Vejvoda, II / 4, Marschieren marsch! |
![]() |
NECYKLOVERZITA se zaručuje za správnost informací v tomto článku. Tento článek může být překopírován a použit jako plnohodnotná diplomová práce. |