Haralds Zilzobis
Haralds Zilzobis Haraldr blátǫnn Gormsson Harald Blåtand Gormsen | |
---|---|
![]() Haralda kristīšana (Tamdrupas baznīca) | |
Dānijas karalis | |
Amatā apm. 958. gads — 985. vai 986. gadā | |
Priekštecis | Gorms Vecais |
Pēctecis | Svens I Dakšbārda |
Norvēģijas karalis | |
Amatā ap 970. gadu — 985. vai 986. gadā reāli valdīja Hākons II | |
Priekštecis | Haralds II Pelēkādis |
Pēctecis | Svens I Dakšbārda |
| |
Dzimšanas dati |
ap 935. gadu![]() |
Miršanas dati |
985. vai 986. gadā Jomsborga (mūsdienās visdrīzāk Volina, ![]() |
Apglabāts |
Roskildes katedrāle![]() |
Tēvs | Gorms Vecais |
Māte | Tira |
Dzīvesbiedrs(-e) |
Zviedrijas Girida Obodrītu Tove |
Bērni | vairāki no Giridas, to skaitā Svens I Dakšbārda |
Haralds I "Zilzobis" Gormsons (senskandināvu: Haraldr blátǫnn Gormsson, dāņu: Harald Blåtand Gormsenn; dzimis ap 935. gadu, miris 985. vai 986. gadā) bija Dānijas karalis no apmēram 958. gada un Norvēģijas karalis no apmēram 970. gada. 965. gadā karalis pieņēma kristietību, līdz ar to Dānija kļuva par kristīgu valsti un dienvidu kaimiņi tai vairs nevarēja uzbrukt kā pagānu zemei. Katoļu svētais. Pēc dažiem avotiem Haraldu Zilzobi gāza dēls Svens Dakšbārda.
Parasti tiek uzskatīts, ka iesauku "Zilzobis" ieguvis tumšo zobu dēļ, taču tas nav pārliecinoši pierādīts, un pastāv arī citi uzskati.
Dzīvesgājums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Haralds Zilzobis bija Dānijas karaļa Gorma Vecā un Tiras dēls. Saviem vecākiem par godu Haralds Zilzobis uzcēla Jellingas rūnakmeņus.[1]
965. gadā karalis pieņēma kristietību, līdz ar to Dānija kļuva par kristīgu valsti un dienvidu kaimiņi tai vairs nevarēja uzbrukt kā pagānu zemei. Īsti nav skaidrs, kā Haralds kristījies, jo avotos (Korvejas Vidukinda un Brēmenes Ādama rakstos un Heimskringlā) ir pretrunīga informācija.[2][3][4]
970. gadā Haralda dāņi kopā ar jarla Hokona II vadītajiem norvēģiem sakāva Norvēģijas karaļa Haralda II Pelēkādas karaspēku, kā rezultātā Haralds Zilzobis kļuva arī par formālo Norvēģijas valdnieku. Faktiskais valdnieks tomēr bija jarls Hokons II, kurš 986. gadā, pēc tam, kad Haralds mēģināja viņu pievērst kristīgajai ticībai, pilnībā pārtrauca saistības pret Dānijas karali. Dāņu atbildes iebrukums Norvēģijā bija neveiksmīgs.
983. gadā kopā ar obodrītiem padzina no Dānijas dienvidiem sakšus. Haralda Zilzobja laikā ir izbūvēti vismaz pieci tā sauktie apļveida nocietinājumi. Domājams, ka to mērķis bija pasargāt Dāniju pret iebrukumu no dienvidiem[5] Pats vai viņa dēli karoja Normandijā, Norvēģijā un Sembā.
Pirmais Dānijas karalis, kurš noteica Roskildi par savu rezidenci. Apglabāts Roskildes katedrālē, kuru pats nodibinājis.
Pēc dažiem avotiem Haraldu Zilzobi gāza dēls Svens Dakšbārda. Iespējamais iemesls bija dēla pretestība Haralda mēģinājumiem atteikties no vikingu dieviem par labu kristietībai un tradicionālā dzīvesveida, mēģinot līdzināties Viduseiropas valdniekiem.[6]
Haralda vārdā ir nosaukts Bluetooth bezvadu datortīklu standarts un uz tā logo ir rūnas — Haralda iniciāļi.[7][8]
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Fortehad, Oram and Pedersen, Viking Empires Arhivēts 5 April 2023 Wayback Machine vietnē., Cambridge University Press (2005) p. 180. ISBN 0-521-82992-5
- ↑ Peter Zeeberg. Saxos Danmarkshistorie (e-book izd.). Gads Forlag, 2000. 1069. lpp. ISBN 978-87-12-04745-2.
- ↑ Adam of Bremen, History of the Archbishops of Hamburg-Bremen Arhivēts 14 April 2023 Wayback Machine vietnē., trans. Francis J. Tschan (New York, 2002), pp. 55—57.
- ↑ «Heimskringla». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 6. marts. Skatīts: 2011. gada 31. marts.
- ↑ Sverre Bagge. Early state formation in Scandinavia 16. Austrian Academy of Sciences Press, 2009. 148. lpp. ISBN 978-3-7001-6604-7. JSTOR j.ctt3fgk28. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2021. gada 25. jūnijs. Skatīts: 2021. gada 22. jūnijs.
- ↑ Kenneth Scott Latourette. A History of Christianity. New York : HarperCollins, 1975. 87. lpp. ISBN 0-06-064952-6. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2023. gada 14. aprīlis. Skatīts: 2015. gada 13. decembris.
- ↑ Jim Kardach. «Tech History: How Bluetooth got its name». EE Times, 2008. gada 3. maijs. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014. gada 6. oktobris. Skatīts: 2014. gada 9. jūnijs.
- ↑ The story behind how Bluetooth® technology got its name, [1] Arhivēts 28 December 2020 Wayback Machine vietnē..
Gorma dinastijas valdnieks ![]() | ||||
---|---|---|---|---|
Priekštecis: Gorms Vecais |
Dānijas karalis 958. — 985./986. |
Pēctecis: Svens I Dakšbārda | ||
Priekštecis: Haralds II Pelēkādis |
Norvēģijas karalis ap 970. — 985./986. |
Pēctecis: Svens I Dakšbārda |
![]() | Šis biogrāfiskais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
![]() | Šis ar Dāniju saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |
![]() |
Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Haralds Zilzobis |
|
|