Kovelis
Kovelis ukr. Ковель | |
---|---|
![]() ![]() | |
Laiko juosta: (UTC+2) ------ vasaros: (UTC+3) | |
Valstybė | ![]() |
Sritis | ![]() |
Įkūrimo data | 1310 m. |
Magdeburgo teisė nuo | 1518 m. |
Meras | Serhijus Košariukas (ukr. Сергій Кошарук) |
Gyventojų | 66 400 |
Plotas | 47,3 km² |
Tankumas | 1 404 žm./km² |
Pašto kodas | 45000-45014 |
Tel. kodas | +380 3352 |
Tinklalapis | Oficiali svetainė |
![]() |
Kovelis |
Kovelis (ukr. Ковель) – srities pavaldumo miestas Ukrainoje, Voluinės srities viduryje, į šiaurę nuo Lucko. Rajono administracinis centras. Įkurtas 1310, Magdeburgo teisė – nuo 1518-ųjų, miesto statusas nuo – 1795-ųjų. 66 400 gyventojų, gyv. tankumas – 1 403 žm./km². Plotas – 47,3 km². Miestas išsidėstęs prie Turijos upės. Mieste yra 28 paminklai, kuriuos saugo valstybė. Svarbus geležinkelio mazgas. Kovelį kerta tarptautiniai greitkeliai M07 sutampantis su europiniu E373 (Kijevas-Liublinas) bei M19 sutampantis su europiniu E85 (Klaipėda-Aleksandropolis).
Istorija
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Pavadinimas Kovel kilęs iš slavų kalbos žodžio, reiškiančio kalvis, todėl miesto herbe yra pasaga.
Kovelis pirmą kartą paminėtas 1310 m. Miesto statusą gavo 1518 m. iš Lenkijos karaliaus Žygimanto I Senojo.
1547 m. miesto savininke tapo Lenkijos karalienė Bona Sforza.
1566–1795 m. buvo Voluinės vaivadijos dalis. Tuo metu Kovelis buvo karališkasis Lenkijos miestas.
Po Lenkijos padalijimo (1795 m.) miestas atiteko Rusijos imperijai ir išbuvo rusų valdžioje daugiau nei šimtmetį.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/BFC_Kowel_vokzalnaya_1918.jpg/220px-BFC_Kowel_vokzalnaya_1918.jpg)
Pirmojo pasaulinio karo metais netoli Kovelio įvyko susirėmimas tarp Ašies valstybių ir Rusijos imperijos pajėgų.
Tarpukariu Kovelis buvo Lenkijos Voluinės vaivadijos Kovelio apskrities sostinė. Buvo dilokuotas Lenkijos kariuomenės garnizonas, čia buvo 27-osios Volynės pėstininkų divizijos štabas. Be to, gretimame kaime buvo didelis Lenkijos kariuomenės sandėlis. 1924 m. pradėta statyti Šv. Stanislovo vyskupo ir kankinio Romos katalikų bažnyčia.
1944 m. kovo ir balandžio mėn. per sovietų puolimą Kovelyje vyko įnirtingos kovos tarp 5-osios SS tankų divizijos Wiking ir Raudonosios armijos.
1944 m. liepą Kovelį užėmė Raudonoji armija.
1945 m. Didžioji Britanija, JAV ir Sovietų Sąjunga nustatė naujas sienas Lenkijai; lenkų gyventojai buvo priverstinai iškeldinti, o Kovelis buvo įtrauktas į Ukrainos Sovietų Socialistinę Respubliką.
Nuo 1991 m. miestas yra suverenios Ukrainos dalis.
Transportas
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/%D0%92%D0%BE%D0%BA%D0%B7%D0%B0%D0%BB_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D1%96%D1%97_%D0%9A%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C.jpg/270px-%D0%92%D0%BE%D0%BA%D0%B7%D0%B0%D0%BB_%D1%81%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%86%D1%96%D1%97_%D0%9A%D0%BE%D0%B2%D0%B5%D0%BB%D1%8C.jpg)
Kovelis yra Ukrainos geležinkelių sistemos šiaurės vakarų mazgas, kuriame iš miesto driekiasi šešios geležinkelio linijos.
1873 m. geležinkelis sujungė miestą su Lietuvos Brasta ir Rivne.
1877 m. Kovelis sujungtas geležinkeliu su Liublinu ir Varšuva.
Miestai partneriai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Kovelis yra užmezgęs partnerystės ryšius su:
Chelmas, Lenkija
Barzinhauzenas, Vokietija
Bžeg Dolny, Lenkija
Krasnystavas, Lenkija
Legionovas, Lenkija
Lenčna, Lenkija
Pinskas, Baltarusija
Rževas, Rusija
Utenos rajono savivaldybė, Lietuva
Valsrode, Vokietija
Žinomesni miestelėnai
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Romanas Romančukas – buvęs futbolininkas, 2009 ir 2010 m. atstovavęs „Žalgirio“ klubui (tuometiniam VMFD Žalgiriui); baigęs karjerą tapo „Kovelio“ futbolo klubo prezidentu.[1][2]
Taip pat skaitykite
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Išnašosos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Nuorodos
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]- Oficiali svetainė Archyvuota kopija 2010-02-21 iš Wayback Machine projekto. (ukr.)
- Miesto portalas „Alternatyva“ Archyvuota kopija 2010-02-20 iš Wayback Machine projekto. (ukr.)
|