1951 m. Europos krepšinio čempionatas – septintasis vyrų Europos krepšinio čempionatas, vykęs Paryžiuje (Prancūzija). Garbė surengti Europos krepšinio čempionatą pirmenybes prancūzams atiteko po to, kai 1949 m. čempionate Kaire (Egiptas) jie užėmė 2-ąją vietą (tuomet nugalėjo šeimininkai egiptiečiai).
Į Paryžių pareiškė norą atvykti 18 valstybių nacionalinės rinktinės – jų gausa daugiau nei dvigubai viršijo prieš tai surengto čempionato dalyvių skaičių. Pirmenybėse buvo numatytos sužaisti 72 rungtynės, tačiau 3 iš jų taip ir neįvyko – Rumunijos rinktinė pranešė, jog neatvyks į čempionatą jau po to, kai buvo sudarytas rungtynių tvarkaraštis.
Rungtynės vyko Paryžiuje stovejusiame Žiemos velodrome (Vélodrome d’hiver).[1]
Sovietų Sąjunga
Čekoslovakija
Prancūzija
Bulgarija
Italija
Turkija
Belgija
Graikija
Suomija
Nyderlandai
Austrija
VFR
Šveicarija
Danija
Portugalija
Škotija
Liuksemburgas
Rumunija (neatvyko į čempionatą)
Pirmajame turnyro etape komandos buvo suskirstytos į keturias grupes – dvi po penkias rinktines ir dvi po keturias ekipas. Kadangi Rumunija neatvyko į čempionatą, vienoje grupėje teliko 3 komandos. Kiekviena rinktinė sužaidė po vienerias rungtynes su visomis savo grupės komandomis. Už pergalę grupėje buvo skiriami 2 taškai, už pralaimėjimą – 1 taškas.
Po dvi geriausias kiekvienos grupės komandas pateko į finalinį aštuntuką. Trečiąsias ir ketvirtąsias vietas grupėse užėmusios komandos toliau žaidė dėl 9-16 vietų. Dėl Rumunijos pasitraukimo, šiame etape atsirado viena laisva vieta, į kurią turėjo patekti viena iš penktąsias vietas užėmusių komandų. Abi savo grupių autsaiderės turėjo tarpusavyje sužaisti vienerias rungtynes. Laimėjusi rinktinė pateko į kovą dėl 9-16 vietų, o pralaimėjusi čempionate liko septyniolikta. Rumunijai buvo paskirta aštuonioliktoji vieta.
Rungtynių nugalėtojai paryškinti
|
|
|
Prancūzija
|
49 – 37
|
Italija
|
Olandija
|
50 – 48
|
Prancūzija
|
Prancūzija
|
72 – 26
|
Liuksemburgas
|
Prancūzija
|
63 – 33
|
Šveicarija
|
Italija
|
53 – 28
|
Olandija
|
Liuksemburgas
|
20 – 76
|
Italija
|
Italija
|
67 – 35
|
Šveicarija
|
Liuksemburgas
|
32 – 46
|
Olandija
|
Šveicarija
|
44 – 48
|
Olandija
|
Liuksemburgas
|
36 – 68
|
Šveicarija
|
[2]
Komanda
|
Taškai
|
P.
|
Pr.
|
Įm.t.
|
Pr.t.
|
Skirt.
|
1. TSRS
|
8 |
4 |
0 |
312 |
117 |
+195
|
2. Turkija
|
7 |
3 |
1 |
227 |
154 |
+73
|
3. Suomija
|
6 |
2 |
2 |
175 |
180 |
-5
|
4. Austrija
|
5 |
1 |
3 |
112 |
200 |
-88
|
5. Danija
|
4 |
0 |
4 |
94 |
269 |
-175
|
|
|
|
TSRS
|
58 – 34
|
Turkija
|
Danija
|
13 – 109
|
TSRS
|
TSRS
|
71 – 34
|
Austrija
|
Suomija
|
36 – 74
|
TSRS
|
Turkija
|
83 – 36
|
Danija
|
Austrija
|
18 – 50
|
Turkija
|
Turkija
|
60 – 42
|
Suomija
|
Danija
|
26 – 33
|
Austrija
|
Suomija
|
44 – 19
|
Danija
|
Austrija
|
'27 – 53
|
Suomija
|
[2]
|
|
|
Graikija
|
38 – 68
|
Bulgarija
|
Portugalija
|
35 – 81
|
Graikija
|
Graikija
|
2 – 0 (be kovos)
|
Rumunija
|
Bulgarija
|
77 – 32
|
Portugalija
|
Bulgarija
|
2 – 0 (be kovos)
|
Rumunija
|
Portugalija
|
2 – 0 (be kovos)
|
Rumunija
|
[2]
Komanda
|
Taškai
|
P.
|
Pr.
|
Įm.t.
|
Pr.t.
|
Skirt.
|
1. Belgija
|
6 |
3 |
0 |
208 |
81 |
+127
|
2. Čekoslovakija
|
5 |
2 |
1 |
203 |
99 |
+104
|
3. VFR
|
4 |
1 |
2 |
117 |
157 |
-40
|
4. Škotija
|
3 |
0 |
3 |
68 |
259 |
-191
|
|
|
|
Čekoslovakija
|
38 – 51
|
Belgija
|
Škotija
|
18 – 103
|
Čekoslovakija
|
Čekoslovakija
|
62 – 30
|
VFR
|
Belgija
|
87 – 25
|
Škotija
|
VFR
|
18 – 70
|
Belgija
|
Škotija
|
25 – 69
|
VFR
|
[2]
Penktąsias vietas savo grupėse užėmusios Danijos ir Liuksemburgo rinktinės žaidė papildomas rungtynes. Jų nugalėtojai gavo teisę varžytis dėl 9-16 vietų, o pralaimėjusieji turėjo tenkintis septynioliktąja turnyro vieta.
|
|
|
Danija
|
46 – 45
|
Liuksemburgas
|
[2]
Antrajame etape 8 geriausios komandos varžėsi dėl aukščiausiųjų Europos čempionato apdovanojimų, o likusios 8 rinktinės kovojo dėl 9-16 vietų.
Turnyro autsaideriai buvo padalinti į dvi grupes po keturias komandas. Visos ekipos sužaidė su kitomis savo grupės komandomis. Pirmąsias dvi vietas grupėse užėmusios rinktinės toliau varžėsi dėl 9-12 vietų, o likusios komandos – dėl 13-16 vietų.
|
|
|
VFR
|
47 – 39
|
Portugalija
|
Austrija
|
39 – 37
|
VFR
|
Šveicarija
|
51 – 48
|
VFR
|
Portugalija
|
31 – 43
|
Austrija
|
Šveicarija
|
49 – 52
|
Portugalija
|
Šveicarija
|
34 – 36
|
Austrija
|
[2]
Komanda
|
Taškai
|
P.
|
Pr.
|
Įm.t.
|
Pr.t.
|
Skirt.
|
1. Suomija
|
6 |
3 |
0 |
201 |
119 |
+82
|
2. Olandija
|
5 |
2 |
1 |
162 |
111 |
+51
|
3. Danija
|
4 |
1 |
2 |
99 |
158 |
-59
|
4. Škotija
|
3 |
0 |
3 |
101 |
175 |
-74
|
|
|
|
Suomija
|
66 – 52
|
Olandija
|
Škotija
|
32 – 73
|
Suomija
|
Danija
|
35 – 62
|
Suomija
|
Olandija
|
55 – 28
|
Škotija
|
Danija
|
17 – 55
|
Olandija
|
Danija
|
47 – 41
|
Škotija
|
[2]
Varžybose dėl 13-16 vietų susigrūmė Danijos – Portugalijos bei Šveicarijos – Škotijos komandos. Rungtynių nugalėtojai žaidė dėl 13-14 vietų, o pralaimėjusieji turėjo tenkintis kova dėl 15-16 vietų.
|
|
|
Danija
|
46 – 39
|
Portugalija
|
Šveicarija
|
68 – 19
|
Škotija
|
|
|
|
Portugalija
|
49 – 42
|
Škotija
|
|
|
|
Danija
|
22 – 54
|
Šveicarija
|
Dėl 9-12 pirmenybių vietų kovėsi Suomijos – VFR ir Austrijos – Olandijos ekipos. Mačų nugalėtojai žaidė dėl 9-10 vietų, o pralaimėjusieji – dėl 11-12 pozicijų.
|
|
|
Suomija
|
67 – 56
|
VFR
|
Austrija
|
28 – 44
|
Olandija
|
[2]
Stipriausios pirmenybių komandos buvo padalintos į dvi grupes po keturias ekipas. Visos rinktinės sužaidė su kitomis savo grupės komandomis. Pirmąsias dvi vietas grupėse užėmusios rinktinės toliau varžėsi dėl medalių, o likusios komandos žaidė dėl 5-8 vietų.
|
|
|
Belgija
|
41 – 51
|
Bulgarija
|
Turkija
|
38 – 32
|
Belgija
|
Prancūzija
|
53 – 49
|
Belgija
|
Bulgarija
|
52 – 45
|
Turkija
|
Prancūzija
|
56 – 49
|
Bulgarija
|
Prancūzija
|
40 – 42
|
Turkija
|
[2]
Komanda
|
Taškai
|
P.
|
Pr.
|
Įm.t.
|
Pr.t.
|
Skirt.
|
1. TSRS
|
6 |
3 |
0 |
175 |
121 |
+54
|
2. Čekoslovakija
|
5 |
2 |
1 |
157 |
127 |
+30
|
3. Italija
|
4 |
1 |
2 |
140 |
177 |
-37
|
4. Graikija
|
3 |
0 |
3 |
133 |
180 |
-47
|
|
|
|
TSRS
|
60 – 42
|
Italija
|
Čekoslovakija
|
37 – 53
|
TSRS
|
Graikija
|
42 – 62
|
TSRS
|
Italija
|
34 – 66
|
Čekoslovakija
|
Graikija
|
51 – 64
|
Italija
|
Graikija
|
40 – 54
|
Čekoslovakija
|
[2]
Kovoje dėl 5-8 vietų jėgas išmėgino Italijos – Belgijos ir Turkijos – Graikijos rinktinės. Rungtynių nugalėtojai žaidė dėl 5-6 vietų, o pralaimėjusieji – dėl 7-8 pozicijų.
|
|
|
Italija
|
48 – 36
|
Belgija
|
Turkija
|
42 – 36
|
Graikija
|
[2]
Pusfinaliuose susigrūmė Prancūzijos – Čekoslovakijos ir TSRS – Bulgarijos krepšininkai. Mačų laimėtojai pateko į finalą, o pralaimėjusios komandos žaidė mažajame finale.
|
|
|
Prancūzija
|
50 – 59
|
Čekoslovakija
|
TSRS
|
72 – 54
|
Bulgarija
|
[2]
|
|
|
Prancūzija
|
55 – 52
|
Bulgarija
|
|
|
|
Čekoslovakija
|
44 – 45
|
TSRS
|
[2]
TSRS rinktinėje šiose Europos pirmenybėse žaidė 2 lietuviai: Stepas Butautas ir Justinas Lagunavičius. S. Butautas buvo komandos lyderiu – jis per rungtynes vidutiniškai pelnė po 15,3 taško. J. Lagunavičiaus sąskaitoje vidutiniškai buvo po 3,6 taško.
- ↑ EUROBASKET HISTORY – THE 50’S, fibaeurope.com
- ↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 2,11 2,12 BEFORE THE JUMP SHOT – THE 1951 EUROPEAN CHAMPIONSHIP, FIBA.
Europos krepšinio čempionatas |
---|
|
Ženeva, 1935 m. · Ryga, 1937 m. · Kaunas, 1939 m. · Ženeva, 1946 m. · Praha, 1947 m. · Kairas, 1949 m. · Paryžius, 1951 m. · Maskva, 1953 m. · Budapeštas, 1955 m. · Sofija, 1957 m. · Stambulas, 1959 m. · Belgradas, 1961 m. · Vroclavas, 1963 m. · Maskva, 1965 m. · Helsinkis, 1967 m. · Neapolis, 1969 m. · Esenas, 1971 m. · Barselona, 1973 m. · Belgradas, 1975 m. · Liežas, 1977 m. · Turinas, 1979 m. · Praha, 1981 m. · Nantas, 1983 m. · Štutgartas, 1985 m. · Atėnai, 1987 m. · Zagrebas, 1989 m. · Roma, 1991 m. · Miunchenas, 1993 m. · Atėnai, 1995 m. · Barselona, 1997 m. · Paryžius, 1999 m. · Stambulas, 2001 m. · Stokholmas, 2003 m. · Belgradas, 2005 m. · Madridas, 2007 m. · Katovicai, 2009 m. · Kaunas, 2011 m. · Slovėnija, 2013 m. · Kroatija, Prancūzija, Vokietija, Latvija, 2015 m. · Suomija, Izraelis, Rumunija, Turkija, 2017 m. · Čekijos Respublika, Gruzija, Italija, Vokietija, 2022 m. · Kipre, Suomijoje, Lenkijoje, Latvijoje, 2025 m. |
|