Vancouver
Ezt a szócikket át kellene olvasni, ellenőrizni a szöveg helyesírását és nyelvhelyességét, a tulajdonnevek átírását. Esetleges további megjegyzések a vitalapon. |
Vancouver | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatási adatok | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Brit Columbia | ||
Polgármester | Ken Sim[1] | ||
Irányítószám | V5K | ||
Körzethívószám |
| ||
Testvérvárosok | Lista | ||
Népesség | |||
Népesség | 662 248 fő (2021)[2] | ||
Népsűrűség | 5 775,25 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 2,0 m | ||
Terület | 114,67 km² | ||
Időzóna | PST (UTC–8) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Vancouver fekvése Nagy-Vancouveren belül | |||
Vancouver weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vancouver témájú médiaállományokat. |
Vancouver (ⓘ, vagy helyi dialektusban ⓘ) fontos kikötőváros a nyugat-kanadai Brit Columbia tartomány délnyugati részében, a Georgia-szoros, a Fraser folyó és a kanadai Parti-hegység között.
Lower Mainland régió gazdasági, politikai és kulturális központja. Területe 114,67 km², népessége 611 869,[3] nagyvárosi övezetével együtt (Nagy-Vancouver) 2 249 725 (2007-es adatok) – ezzel Kanada harmadik, Nyugat-Kanada második legnagyobb nagyvárosi övezete. A város népsűrűsége az észak-amerikai kontinensen New York, San Francisco és Mexikóváros után a negyedik legnagyobb.[4]
Vancouver a világ egyik „legnemzetközibb” városa. Domináns etnikai csoportja nincs, a város lakóinak mintegy 52 százalékának,[5] a nagyvárosi övezet népességének mintegy 43 százalékának anyanyelve nem az angol. Az angol anyanyelvűek után a legnépesebb csoportot a kínaiak alkotják.[6][7]
Az Economist Intelligence Unit 2013-as rangsora szerint a világ harmadik legélhetőbb városa.[8]
Éghajlata
[szerkesztés]Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | 15,3 | 18,4 | 20,0 | 26,1 | 30,4 | 30,6 | 34,4 | 33,3 | 30,0 | 25,0 | 20,1 | 15,0 | 34,4 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 6,9 | 8,2 | 10,3 | 13,2 | 16,7 | 19,6 | 22,2 | 22,2 | 18,9 | 13,5 | 9,2 | 6,3 | 14,0 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | 1,4 | 1,6 | 3,4 | 5,6 | 8,8 | 11,7 | 13,7 | 13,8 | 10,8 | 7,0 | 3,5 | 0,8 | 6,9 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −17,8 | −16,1 | −9,4 | −3,3 | 0,6 | 3,9 | 6,1 | 3,9 | −1,1 | −6,1 | −14,3 | −17,8 | −17,8 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 160 | 100 | 112 | 88 | 65 | 54 | 36 | 37 | 51 | 121 | 188 | 150 | 1162 |
Havi napsütéses órák száma | 60 | 91 | 135 | 185 | 223 | 227 | 290 | 277 | 213 | 121 | 60 | 57 | 1938 |
Forrás: Environment Canada[9][10][11][12][13][14][15][16][17][18][19] and Weather Atlas[20] |
Története
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Lions%27_Gate_Bridge_%28from_Stanley_Park%29.jpg/250px-Lions%27_Gate_Bridge_%28from_Stanley_Park%29.jpg)
Nevét George Vancouver (1757–1798) brit felfedezőről kapta. A város először az 1860-as években népesült be, a Fraser-kanyoni aranyláz okozta bevándorlás következtében, főképp az Egyesült Államokból érkezett bevándorlókkal. Az aranyláz elmultával sokuk elhagyta a várost. 1887-ben ideérkezett a transzkontinentális vasút és Vancouver kis faipari városból gyorsan nagyvárossá fejlődött. A vancouveri kikötő akkor nyert nemzetközi jelentőséget, amikor megnyitották a Panama-csatornát és ez lehetővé tette, hogy a kanadai exportgabona a nyugati kikötőből is könnyen átjuthasson az Atlanti-óceánra.[21] Azóta Kanada egyik legforgalmasabb kikötője lett és többet exportál, mint bármely más kikötő Észak-Amerikában.[22]
Demográfiája
[szerkesztés]Az 1950-es és 1960-as évek várostervezői a magasházak építését szorgalmazták a West End városrészben, hogy kiépülhessen egy tömegközlekedéssel, kerékpárral és gyalog jól megközelíthető és járható sűrű városmag. A város azóta is a sűrűség emelését tekinti jobb alternatívának a területi terjeszkedésnél, ezt célozta a korábbi polgármester Sam Sullivan EcoDensity programja is, amely magas minőségű, sűrű övezetek kialakítását célozta, aminek révén az ingatlan birtoklása gazdaságosabb. A terv ugyanakkor közösségi központok, parkok és kulturális központok kialakítását is célozta.[23]
Vancouvert nevezik „a szomszédságok (angolul neighbourhoods) városának” is: minden szomszédság sajátos arculattal (és etnikai összetétellel) rendelkezik.[24] Történelmileg az angol, skót és ír eredetű népesség alkotja a legnagyobb csoportot a városban,[25] a brit társadalom és kultúra lenyomata ma is világosan kivehető bizonyos negyedekben, például Granville-ben és Kerrisdale-ben.[26] Vannak olyan „szomszédságok”, ahol egy etnikai csoport alkot magas koncentrációt, például a Pandzsábi Piac (Punjabi Market), a Kis-Olaszország (Little Italy), a Görögváros (Greektown) és a Japánváros (Japantown). Sok szomszédságban lathatók kétnyelvű utcatáblák, például a Kínaivárosban (Chinatown) és a Pandzsábi Piacon.
A kínaiak beáramlása az 1980-as évektől gyorsult fel: sokan érkeztek Hongkongból, mielőtt az Egyesült Királyság átadta Kínának és magából Kínából, előzőleg pedig Tajvanból. A Kanadába bevándorló ázsiaiak legnépszerűbb célpontja Toronto után hagyományosan Vancouver.[27] A városban jelentős számban élnek dél-ázsiaiak (főleg pandzsábiak, akiket általában indo-kanadai néven emlegetnek), filippínók, indonézek, koreaiak, kambodzsaiak és japánok. Növekszik a latin-amerikaiak száma is, ők főleg Peruból, Ecuadorból és újabban Mexikóból érkeznek.
A hongkongiak beáramlása előtt a legnagyobb nem-brit etnikai csoportokat az írek és a németek alkottak, utánuk a skandinávok, olaszok, az ukránok, illetve a korábban érkezett kínaiak alkották. Az 1950-es évek közepe és az 1980-as évek közt sok portugál érkezett Vancouverbe és Toronto és Montréal után most is Vancouverben él a legnagyobb portugál népesség Kanadában. Kisebb számban élnek itt a legutóbbi hullámokban érkezett kelet-európaiak (a már említett ukránokon kívül).
Jelentős bennszülött közösség is él Vancouverben és környéken (Brit Columbiában a legnagyobb).[28]
Vancouvernek jelentős meleg népessége van. Ontario után Brit Columbia volt a második kanadai állam, amely alkotmányos jogként legalizálta az azonos neműek házasságát.[29] A belváros (Downtown) területén a Davie Street körül sok a "melegek klubja". Minden évben Vancouver tartja Kanada egyik legnagyobb melegfelvonulását.[30]
A népesség növekedése
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/One_Wall_Centre.jpg/160px-One_Wall_Centre.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/Vancouver_Marine_Building.jpg/188px-Vancouver_Marine_Building.jpg)
Év | Vancouver | Nagyvárosi övezete |
---|---|---|
1891 | 13 709 | 21 887 |
1901 | 26 133 | 42 926 |
1911 | 100 401 | 164 020 |
1921 | 117 217 | 232 597 |
1931 | 246 593 | 347 709 |
1941 | 275 353 | 393 898 |
1951 | 344 833 | 562 462 |
1956 | 365 844 | 665 564 |
1961 | 384 522 | 790 741 |
1966 | 410 375 | 892 853 |
1971 | 426 256 | 1 028 334 |
1976 | 410 188 | 1 085 242 |
1981 | 414 281 | 1 169 831 |
1986 | 431 147 | 1 266 152 |
1991 | 471 644 | 1 602 590 |
1996 | 514 008 | 1 831 665 |
2001 | 545 671 | 1 986 965 |
2006 | 578 041 | 2 116 581 |
2007 | 611 869 | 2 249 725 |
Megjegyzés: A város adatai 1929 előtt nem tartalmazza Point Greyt és South Vancouvert, a nagyvárosi övezet adatai a kanadai statisztikai hivatal népszámlálási adatait tükrözik.[31]
Városrészek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/37/Stadtgliederung_Vancouver_2008.png/250px-Stadtgliederung_Vancouver_2008.png)
Vancouver 23 kerületre oszlik, melyeket ott „szomszédságnak” (neighbourhood) neveznek:
|
|
Kormányzata
[szerkesztés]Más brit columbiai önkormányzatoktól eltérően Vancouver státuszáról egyedi jogszabály, az 1953-ban elfogadott Vancouver Charter rendelkezik,[32] amely egy 1921-es – szintén külön – törvényt írt felül és amely szélesebb körű és más jogokat ad a városnak, mint azok a jogok, amelyeket az állam többi települése az önkormányzati törvény alapján élvez.
A második világháború óta többnyire a jobbközép Nem-Párt Egyesület (angolul Non-Partisan Association, NPA) kormányozza a várost, bár 2008-ig azért voltak jelentős középbal irányítású időszakok is. Az NPA 2002-ben drogpolitikai nézeteltérések miatt szétszakadt, és ezután a Haladó Választók Koalíciója (Coalition of Progressive Electors, COPE) aratott földcsuszamlásszerű győzelmet. Ezt követően megalapították a heroinfüggők számára Észak-Amerika első „biztonságos injekcióközpontját”, az Insite-ot.
A város irányító önkormányzati testületei a tíztagú Vancouveri Városi Tanács, a kilenctagú Iskolabizottság és a héttagú Parkbizottság. Mindezek tagjait három évre bízzák meg és közvetlenül választják. Az eddigi tapasztalatok szerint a város módosabb nyugati része többségében konzervatív vagy liberális, a keleti oldal pedig inkább baloldali jelöltekre szavaz. Ezt megerősítették a 2005-ös tartományi és a 2006-os szövetségi választások eredményei is.[33]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/Van_City_Hall_2010_Flag.jpg/250px-Van_City_Hall_2010_Flag.jpg)
Bár a helyi politika polarizált, sok kérdésről konszenzus alakult ki, például a helyi parkok védelméről, a gyorsvasút (és nem a közúti közlekedés) fejlesztésének szükségességéről, kábítószerügyben a kármérséklő megközelítésről és a kommunális fejlesztések ügyeiről.
Larry Campbell 2002-ben részben annak köszönhette polgármesterré választását, hogy drogügyben hajlandó volt elfogadni alternatív megoldásokat, mint amilyen a felügyelt injekciós központ. A város négypillérű drogstratégiát fogadott el, ennek fő elemei a kármérséklés, a kezelés, a jogalkalmazás és a megelőzés.[34] Ez jórészt arra a problémára válasz, hogy a város Downtown Eastside negyedében az injekciót használó drogosok közt jelentős mértékben elterjedt a HIV és a hepatitis C. Ez a terület tulajdonképpen nyomornegyed, amelyre jellemző a prostitúció és az elterjedt utcai kábítószer-kereskedelem. Egyes szervezetek és csoportok, mint a From Grief to Action („Fájdalomtól a Cselekvésig”) és a Keeping the Door Open („Nyitva Tartva az Ajtót”) további alternatív megoldások után kutatnak.[35][36]
Campbell nem indult újra a polgármesteri székért, és később a kanadai Szenátus tagja lett. A 2005-ös önkormányzati választáson a vancouveri inga visszalendült jobbra, és az NPA polgármesterjelöltje, Sam Sullivan győzött. A Tanácsba öt NPA-, egy COPE-jelölt került, a maradék négy hely a centrista Vision Vancouver szervezetnek jutott.
Tartományi, szövetségi képviselet
[szerkesztés]Brit Columbia Törvényhozó Gyűlésében a 2005-ös választások alapján tízen képviselik Vancouvert (öt liberális és öt baloldali), köztük a jelenlegi tartományi miniszterelnök, Gordon Campbell. A kanadai Képviselőházban Vancouvernek öt képviselője van a 2004-es választások alapján. Eredetileg négy liberális és egy baloldali képviselője volt, de 2006-ban az egyik liberális képviselő a Kanadai Konzervatív Párthoz csatlakozott. A 2008-as választásokon az NDP két helyet, a vancouveri liberálisok három helyet szereztek.
Gazdasága
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/PortOVan.jpg/250px-PortOVan.jpg)
Gazdasága sokáig Brit Columbia hagyományos erdészetére, bányászatára, halászatára és földművelésére támaszkodott, később azonban több lábra állt, és mára virágzó szolgáltatóipara, gyorsan fejlődő turizmusa van, emellett itt van Észak-Amerika harmadik legnagyobb filmgyártó központja Los Angeles és New York City után.[37][38][39][40][41] A high-tech iparágak közül különösen a videójátékfejlesztés jelentős Vancouverben.
Közlekedés
[szerkesztés]Légi
[szerkesztés]Sport
[szerkesztés]Híres jégkorongcsapata a Vancouver Canucks. A város volt a 2010-es téli olimpia házigazdája.
Testvérvárosok
[szerkesztés]Odessza, Ukrajna (1944)
Jokohama, Japán (1965)
Edinburgh, Egyesült Királyság (1978)
Kanton, Kína (1985)
Los Angeles, USA (1986)
A város szülöttei
[szerkesztés]- Hayden Christensen
- Noel Fisher
- Jason Priestley
- Ryan Reynolds
- Cobie Smulders
- Finn Wolfhard
- Natasha Calis
Panoráma
[szerkesztés]Fordítás
[szerkesztés]Ez a szócikk részben vagy egészben a Vancouver című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ https://globalnews.ca/news/9197530/vancouver-new-mayor-ken-sim/
- ↑ Canada 2021 Census
- ↑ A kanadai statisztikai hivatal adatai (2007). [2008. június 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. június 24.)
- ↑ Vancouver
- ↑ Vancouver város adatai (2004)
- ↑ Kanadai statisztikai hivatal - népesség anyanyelv alapján. [2008. január 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. június 24.)
- ↑ Kanadai statisztikai hivatal - régiók anyanyelv alapján. [2008. május 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. június 24.)
- ↑ Melbourne makes it three years in a row as world's most liveable city (angol nyelven). CNN, 2013. augusztus 28. (Hozzáférés: 2013. augusztus 28.)
- ↑ 1981 to 2010 Canadian Climate Normals. Environment Canada, 2015. szeptember 22. (Hozzáférés: 2016. május 9.)
- ↑ Daily Data Report for March 1941. Canadian Climate Data. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016)
- ↑ Daily Data Report for April 1934. Canadian Climate Data. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016)
- ↑ Daily Data Report for September 1944. Canadian Climate Data. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016)
- ↑ Daily Data Report for October 1934. Canadian Climate Data. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016)
- ↑ Daily Data Report for December 1939. Canadian Climate Data. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016)
- ↑ Daily Data Report for August 1910. Canadian Climate Data. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016)
- ↑ Daily Data Report for September 1908. Canadian Climate Data. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016)
- ↑ Daily Data Report for October 1935. Canadian Climate Data. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016)
- ↑ Calculation Information. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016. május 12.)
- ↑ Daily Data Report for November 2016. Canadian Climate Data. Environment Canada. (Hozzáférés: 2016. november 9.)
- ↑ d.o.o, Yu Media Group: Vancouver, Canada - Detailed climate information and monthly weather forecast (angol nyelven). Weather Atlas . (Hozzáférés: 2019. július 6.)
- ↑ Stevens, Leah (1936. January). „Rise of the Port of Vancouver, British Columbia”. Economic Geography 12 (1), 61–70. o, Kiadó: Clark University. DOI:10.2307/140264. (Hozzáférés: 2007. január 17.)
- ↑ Port Facts. Port of Vancouver. [2006. december 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. január 17.)
- ↑ Vancouver EcoDensity Initiative. Sam Sullivan. [2014. szeptember 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. augusztus 11.)
- ↑ Thomas R. Berger (2004. június 8.). „A City of Neighbourhoods: Report of the 2004 Vancouver Electoral Reform Commission” (PDF), Kiadó: City of Vancouver. [2004. június 29-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Population by selected ethnic origins, by census metropolitan areas (2001 Census) Archiválva 2006. május 19-i dátummal a Wayback Machine-ben, Statistics Canada (2001).
- ↑ A Vancouverbe látogatók számára ugyanakkor a kínai kanadaiak alkotják a szemmelláthatóan legnagyobb etnikai csoportot, és Vancouver nagyon nagy skálájával rendelkezik a különféle kultúrájú kínai nyelvű közösségeknek, akik több kínai nyelvjárást képviselnek, köztük a kantoni és a mandarin. Visible minorities (2001 census). Statistics Canada. [2006. szeptember 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. október 19.)
- ↑ Canada's ethnocultural portrait: Canada. Statistics Canada, 2001. [2007. február 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. január 28.)
- ↑ Community Highlights for VancouverStatistics Canada (2001 census). Statistics Canada. (Hozzáférés: 2006. október 18.)
- ↑ Marriage for Same-Sex Couples in Ontario and British Columbia, Canada. Human Rights Campaign. [2007. január 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. november 28.)
- ↑ Sponsorship 2006 (PDF). Vancouver Pride Society. [2006. augusztus 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. november 23.)
- ↑ City of Vancouver Population (PDF). Vancouver Public Library. [2007. június 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. február 6.); British Columbia Regional District and Municipal Census Populations (PDF). BC Stats. [2007. június 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. április 21.); British Columbia Municipal and Regional District 1996 Census Results. BC Stats. [2012. május 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. április 21.);British Columbia Municipal and Regional District 2001 Census Results. BC Stats. [2012. május 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. április 21.);Davis, Chuck. The Greater Vancouver Book: An Urban Encyclopedia. Surrey, BC: Linkman Press, 780. o. (1997). ISBN 978-1896846002
- ↑ Vancouver Charter. Queen's Printer (British Columbia). [2008. október 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. június 7.)
- ↑ Andrea Barbara Smith (1981). „The Origins of the NPA: A Study in Vancouver Politics”, Kiadó: University of British Columbia.
- ↑ Four Pillars Drug Strategy. City of Vancouver, 2001. [2006. október 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. január 17.)
- ↑ From Grief to Action. From Grief to Action. (Hozzáférés: 2006. november 15.)
- ↑ Maxwell, Gillian: Keeping the Door Open. AIDS Vancouver. [2006. február 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. november 15.)
- ↑ Overnight visitors to Greater Vancouver by volume, monthly and annual basis (PDF). Vancouver Convention and Visitors Bureau. [2011. július 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. november 16.)
- ↑ Key Sectors. Vancouver Economic Development Commission. [2006. november 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. november 11.)
- ↑ Industry Profile. BC Film Commission. [2011. július 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. december 24.)
- ↑ Vancouver Film Industry. Vancouver.com. [2008. május 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. december 24.)
- ↑ Gasher, Mike. Hollywood North: The Feature Film Industry in British Columbia. Vancouver: University of British Columbia Press (2002. November). ISBN 0-7748-0967-1
További információk
[szerkesztés]- A város honlapja (angolul)
- A város bemutató honlapja (magyarul)
- Turizmus és Bevándorlás : Vancouver (angolul)
- Official Travel and Tourism Information Archiválva 2015. augusztus 23-i dátummal a Wayback Machine-ben – Turisztikai honlap (angolul)
- Vancouver 2010 Archiválva 2010. február 28-i dátummal a Wayback Machine-ben – A 2010-es téli olimpia és paralimpia hivatalos honlapja (angolul és franciául)
- Arts and Culture – Alliance for Arts and Culture
- Vancouver History Site – Chuck Davis
- Vancouver's Mountain Playground – Illustrated Historical Essay and movie clip (McCord Museum, Montreal)