VAX
VAX | |
![]() | |
Gyártás | 1977. |
Tervező | Digital Equipment Corporation |
Gyártó | Digital Equipment Corporation |
Utasításkészlet | változó kódhosszú (1 – 56 bájt), kiterjesztések: PDP-11 kompatibilitási üzemmód, VAX Vector Extensions,[1] VAX Virtualization Extensions[2] |
Architektúra | CISC, 32 bites |
Előd | PDP–11 |
Utód | Alpha |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz VAX témájú médiaállományokat. |
A VAX (a Virtual Address eXtension rövidítése) 32 bites utasításkészlet-architektúrával (ISA) és virtuális memóriával rendelkező számítógépek sorozata, amelyet a Digital Equipment Corporation (DEC) fejlesztett ki és forgalmazott a 20. század végén. Az 1977. október 25-én bemutatott VAX–11/780 volt az első a VAX utasításkészlet-architektúrát megvalósító, népszerű és nagy jelentőségű számítógépek között. A VAX család óriási sikert hozott a DEC számára, a gépcsalád utolsó tagjait az 1990-es évek elején bocsájtották ki. A VAX-ot a DEC Alpha követte, amely számos, a VAX-programok átvételét (portolását) megkönnyítő funkciót vett át a VAX architektúrából.
A VAX-ot a 16 bites PDP–11 utódjának tervezték, amely a DEC egyik legsikeresebb miniszámítógépe volt, közelítőleg 600 000 eladott egységgel. A rendszer tervezésekor alapvető szempont volt a teljes visszafelé kompatibilitás az előd PDP-11-gyel, miközben a megvalósításban a memóriát teljes 32 bites megvalósításúra bővítették, igény szerint lapozható virtuális memóriával. A VAX név a virtuális címkiterjesztés (Virtual Address eXtension) koncepciójára utalt ami lehetővé tette a programok számára, hogy kihasználják ezt az újonnan elérhető memóriát, miközben továbbra is kompatibilisek maradtak a változatlan, felhasználói módú PDP-11 kóddal. A korai modelleken használt „VAX–11” nevet e képesség kihangsúlyozására választották. A VAX a komplex utasításkészletű számítógépek (CISC) családjába tartozik.
A DEC gyorsan elvetette a „−11” márkajelzést, mivel a PDP-11 kompatibilitásnak az 1980-as évek közepén már nem volt nagy jelentősége. A cég magát a „VAX” típusnevet is elvetette volna, mivel ez egy azóta is létező porszívómárka, de erre nem volt lehetősége.[3] A vonal kibővült a csúcskategóriás nagyszámítógépekkel, mint például a VAX 9000, valamint a munkaállomás-méretű rendszerekkel, mint a VAXstation sorozat. A VAX család végül tíz különböző konstrukciót/kialakítást és összesen több mint 100 egyedi modellt tartalmazott. Ezek mindegyike kompatibilis volt egymással, és rendszerint az VAX/VMS operációs rendszert futtatta.
A VAX-ot tartották a CISC ISA, azaz a komplex utasításkészlet legmagasabban fejlett megvalósításának,[4] nagyon sok assembly nyelvű, programozóbarát címzési móddal és gépi utasítással, rendkívül ortogonális utasításkészlettel, valamint olyan összetett műveleteket végző gépi kódú (!) utasításokkal, mint a sorba történő beszúrás vagy -törlés, a számformázás és polinomkiértékelés.[5]
Név
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/VAX_11-780_intero.jpg/220px-VAX_11-780_intero.jpg)
A „VAX” név a „Virtual Address eXtension” kifejezés rövidítéséből származik, egyrészt azért, mert ezt az új architektúrát a korábbi 16 bites PDP–11 32 bites kiterjesztésének tekintették, másrészt azért, mert (a Prime Computer után) a virtuális memória egyik legkorábbi alkalmazója volt, ami kezelni tudta ezt a több nagyságrenddel nagyobb címteret.
A VAX processzor korai verzióiban használható volt egy olyan „kompatibilitási mód”, amely a PDP-11 legtöbb utasítását hardveresen hajtotta végre, és a VAX–11 márkanévben a „11” éppen ezt a kompatibilitást emeli ki. A későbbi verziók a kompatibilitási módot és a kevésbé használt CISC-utasítások egy részét az operációs rendszer szoftveréből emulálták.
Utasításkészlet
[szerkesztés]A VAX utasításkészletet nagy teljesítményűnek és ortogonálisnak tervezték.[6] Bevezetésekor a programok nagy része assembly nyelven íródott, így fontos volt, hogy létezzen egy „programozóbarát” utasításkészlet.[7][8] Később, ahogy egyre több programot készítettek ill. írtak át magas szintű programozási nyelveken, az utasításkészlet sokkal inkább háttérbe szorult, és csak a fordítóprogramok írói foglalkoztak vele.
A VAX utasításkészlet egyik szokatlan tulajdonsága a regisztermaszkok megléte az alprogramok elején.[9] Ezek tetszőleges bitminták, amelyek előírják, hogy az alprogramra történő vezérlésátadás során mely regisztereket kell megőrizni. A legtöbb architektúrában a fordító(program) feladata, hogy előállítsa a szükséges adatok mentésére szolgáló utasításokat, ami általában a hívási veremben történő ideiglenes tárolás. A 16 regiszterrel rendelkező VAX-on ehhez akár 16 utasításra lett volna szükség az adatok mentéséhez és további 16 utasításra a visszaállításhoz. A maszk ennek a 16 műveletnek a hardveres végrehajtását váltja ki egyetlen 16 bites érték használatával, így időt és memóriát takarít meg.[6]
Mivel a regisztermaszk a végrehajtható kódba ágyazott adat egy formája, ez megnehezíti a gépi kód lineáris elemzését a fordításkor és bonyolultabbá teszi a gépi kódon alkalmazott optimalizálási technikákat.[10]
Operációs rendszerek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/VAX_VMS_logo.svg/220px-VAX_VMS_logo.svg.png)
A VAX natív operációs rendszere a Digital VAX/VMS volt. Ezt 1992 júliusában átnevezték OpenVMS-re, ezzel is jelezve, hogy egy nyílt és a POSIX szabványoknak megfelelő rendszer, elhagyva a VAX kapcsolatot, mivel folyamatban volt más architektúrára (az Alpha processzorra) való áttérés. Az OpenVMS megkapta az X/Open konzorcium XPG4 specifikációjának megfelelő minősítést.[11] A VAX architektúra és a VMS operációs rendszer tervezése párhuzamosan folyt, hogy mindkettő maximálisan kihasználja a másik lehetőségeit, ahogy a VAXcluster rendszer kezdeti megvalósításában is.
Az 1980-as években a Digital egy új hypervisort fejlesztett ki a VAX architektúrához VMM (Virtual Machine Monitor) néven, amely VAX Security Kernel néven is ismert – azzal a céllal, hogy lehetővé tegye a VMS és az ULTRIX több izolált példányának futtatását ugyanazon a hardveren.[12] A VMM célja a TCSEC A1 megfelelőség elérése volt. Az 1980-as évek végén a VAX 8000-es sorozatú hardvereken működött, de kereskedelmi forgalomba nem került, és a kiadás előtt leállították.
További VAX hardveren futó operációs rendszerek a BSD UNIX különféle kiadásai a BSD 4.3-as verziójáig, az Ultrix-32, VAXELN és Xinu. A közelmúltban a NetBSD[13] és OpenBSD[14] különböző VAX modelleket támogatott, és kisebb fejlesztések történtek a Linux portolására a VAX architektúrára.[15] Az OpenBSD 2016 szeptemberében megszüntette az architektúra támogatását.[16]
Történet
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/82/DEC-VAX-8350-front-0a.jpg/220px-DEC-VAX-8350-front-0a.jpg)
Az első eladott VAX modell a VAX–11/780 volt, amit 1977. október 25-én mutattak be a Digital Equipment Corporation részvényeseinek éves közgyűlésén.[17] A rendszer főkonstruktőre William D. Strecker volt, C. Gordon Bell egykori végzős hallgatója.[18] Ezt követően több, árban, teljesítményben és kapacitásban eltérő modellt hoztak létre. A VAX szuperminiszámítógépek nagyon népszerűek voltak az 1980-as évek elején.
Egy ideig a VAX–11/780 volt a CPU-sebességtesztek szabványa. Kezdetben egy MIPS sebességű gépként jellemezték, mert teljesítménye egyenértékű volt egy IBM System/360-as gépével, amely egy MIPS-en futott, és a System/360 implementációk korábban de facto teljesítményszabványnak számítottak. Az 1 másodperc alatt végrehajtott utasítások tényleges száma közel 500 000 volt, ami marketinges túlzásokkal kapcsolatos panaszokhoz vezetett. Ennek eredményeként született meg a „VAX MIPS” definíciója, ami konkrétan a VAX–11/780-as modell sebességét jelenti; egy 27 VAX MIPS-en működő számítógép nagyjából 27-szer gyorsabban futtatná ugyanazt a programot, mint a VAX–11/780.
A Digital felhasználói közösségen belül a VUP (VAX Unit of Performance) kifejezést használták leginkább, mivel a MIPS értékek nem hasonlíthatók össze azonos mértékben a különböző architektúrák között. A kapcsolódó klaszter VUP kifejezést informálisan a VAXcluster összesített teljesítményének leírására használták. (A VAX–11/780 teljesítménye továbbra is kiindulási mérőszámként szolgált a BRL-CAD Benchmarkban, a BRL-CAD szilárdtestmodellező szoftver disztribúciójában található teljesítményelemző csomagban.) A VAX–11/780 egy alárendelt önálló LSI–11 számítógépet is tartalmazott, amely mikrokódbetöltő, rendszerindítási és diagnosztikai funkciókat hajtott végre a gazdaszámítógép számára. Ezt a következő VAX modellekből kihagyták. A vállalkozó kedvű VAX–11/780 felhasználók ezért három különböző DEC operációs rendszert futtathattak: VMS-t a VAX processzoron (a merevlemezekről), és RSX–11S-t vagy RT–11-et az LSI–11-en (egyszeres kapacitású hajlékonylemez-meghajtóról).
A VAX számítógépek processzorainak felépítésében több különböző technológiát alkalmaztak. Az eredeti VAX 11/780-at TTL logikával valósították meg, ezekben egyetlen CPU egy négyszer öt láb (122x152 cm) méretű szekrényt töltött ki.[19] Az 1980-as évek során a család csúcskategóriáját folyamatosan továbbfejlesztették egyre gyorsabb diszkrét komponensek felhasználásával, ennek a fejlődésnek az 1989 októberében bemutatott VAX 9000 volt a végpontja. Ez a konstrukció túl bonyolultnak és drágának bizonyult, és végül nem sokkal a bevezetés után megszüntették. Többszörös emittercsatolt logikájú (ECL) kaputömbökből vagy makrocella tömbökből álló csipek alkották a CPU-kat a VAX 8600 és 8800 szupermini, végül a VAX 9000 nagyszámítógép osztályú gépekben. A több egyedi MOSFET csipből álló CPU-megvalósítások közé tartoztak a 8100 és 8200 osztályú gépek. A VAX 11-730 és 725 alsókategóriás gépek processzoraiban az ALU-k az AMD Am2901 bitszelet-technológiájú komponensekkel készültek.
A MicroVAX I modell jelentős változást jelentett a VAX családban. Tervezése idején a félvezetőgyártási technológia még nem tette lehetővé, hogy a teljes VAX architektúrát egyetlen VLSI integrált áramköri lapon építsék fel (vagy akár több VLSI lapkán, mint a VAX 8200/8300 típusok V-11 CPU-ja esetén). Ehelyett a MicroVAX I modellben, a VAX architektúrában először, a bonyolultabb VAX-utasításokat (például a pakolt decimális adatformátumhoz kapcsolódó műveleteket) az emulációs szoftverbe helyezték át. Ez a szétválasztás jelentősen csökkentette a szükséges mikrokód méretét; a megoldást „MicroVAX” architektúrának nevezték el. A MicroVAX I-ben az ALU-t és a regisztereket egyetlen kaputömb csipként valósították meg, míg a gép maradék vezérlése hagyományos logika volt.
A MicroVAX miniszámítógép-architektúra teljes VLSI (mikroprocesszoros) megvalósítása a MicroVAX II 78032 (vagy DC333) CPU és a 78132 (DC335) FPU megalkotása idején történt meg. A 78032 volt az első beépített memóriakezelő egységgel rendelkező mikroprocesszor.[20] A MicroVAX II-ben a processzorok egy 8,5 × 10,5 inch (quad) méretű kártyán helyezkednek el, és a gép MicroVMS vagy Ultrix-32 operációs rendszert futtat. 1 MiB beépített memóriával és DMA átvitelt is támogató Q22-busz interfésszel rendelkezik. A MicroVAX II-t számos további, megnövelt memóriájú és teljesítményű MicroVAX modell követte.
További VLSI VAX processzorok következtek a V-11, CVAX, CVAX SOC (System On Chip, egycsipes CVAX), Rigel, Mariah és NVAX implementációk formájában. A VAX mikroprocesszorok kiterjesztették az architektúrát az olcsó munkaállomásokra, és később a csúcskategóriás VAX modelleket is kiszorították. Az egyetlen architektúrát használó platformok ilyen széles választéka (nagyszámítógéptől munkaállomásig) egyedülálló volt az akkori számítástechnikai iparban. A CVAX mikroprocesszor-lapkákon különböző grafikákat helyeztek el. Például a tört orosz nyelvű „CVAX... ha eléggé törődsz azzal, hogy a legjobbat lopd el” kifejezés is helyett kapott a processzorcsipen, üzenetként a szovjet mérnököknek, mivel köztudomású volt, hogy a Szovjetunióban a DEC számítógépeket és csipeket visszafejtik, lemásolják és katonai célokra használják.[21][22] Az 1980-as évek végére a VAX mikroprocesszorok teljesítménye megnőtt, hogy versenyképesek legyenek a diszkrét kialakításokkal. Ez a 8000-es és 9000-es sorozat megszüntetéséhez és a VAX 6000 Rigel processzoros modelljére, majd később NVAX processzoros VAX 7000-es rendszerre való váltásához vezetett.
A DEC termékkínálatában a VAX architektúrát végül felváltotta a RISC technológia. 1989-ben a DEC bevezette az Ultrix-ot futtató munkaállomások és szerverek sorát, a DECstation és DECsystem családokat, melyekben a MIPS Computer Systems processzorait alkalmazták. 1992-ben a DEC bemutatta saját RISC utasításkészlet-architektúráját, a Alpha AXP-t (később egyszerűen Alpha), és az ezt megvalósító mikroprocesszorát, a DECchip 21064-et, egy nagy teljesítményű 64 bites kialakítást, ami továbbra is képes az OpenVMS futtatására.
2000 augusztusában a Compaq nagy hangon bejelentette, hogy még az év végéig beszüntetik a maradék VAX modellek gyártását,[23] de a régebbi rendszerek továbbra is széles körben használatban maradtak.[24] A Stromasys CHARON-VAX és a SIMH szoftveres VAX emulátorok továbbra is elérhetők. A VMS-t ezek után a VMS Software Incorporated fejlesztette, bár csak az Alpha, HPE Integrity és x86-64 platformokra.
Processzorarchitektúra
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Microvax_3600_%282%29.jpg/220px-Microvax_3600_%282%29.jpg)
|
A virtuális memória elrendezése
[szerkesztés]A VAX virtuális memóriája négy részre van osztva. Mindegyik rész egy gibibájt méretű (230 bájt címezhető):
Szakasz | Címtartomány |
---|---|
P0 | 0x00000000 – 0x3fffffff
|
P1 | 0x40000000 – 0x7fffffff
|
S0 | 0x80000000 – 0xbfffffff
|
S1 | 0xc0000000 – 0xffffffff
|
A VMS esetén a P0 a felhasználói folyamatterület, a P1 a folyamatverem, az S0 az operációs rendszer területe, az S1 pedig foglalt.
Privilegizált üzemmódok
[szerkesztés]A VAX négy hardveresen megvalósított jogosultsági móddal rendelkezik:
szám | mód | VMS használat | megjegyzések |
---|---|---|---|
0 | Kernel | OS kernel (rendszermag) | Legmagasabb privilégium szint |
1 | Végrehajtó | Fájlrendszer | |
2 | Felügyelő (supervisor) | Parancshéj (shell, DCL) | |
3 | Felhasználó | Normál programok | Legalacsonyabb jogosultsági szint |
A processzorállapot-hosszúszó
[szerkesztés]A folyamatok állapotát leíró hosszúszó 32 bites:
CM | TP | MBZ | FD | IS | cmod | pmod | MBZ | IPL | MBZ | DV | FU | IV | T | N | Z | V | C |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
31 | 30 | 29:28 | 27 | 26 | 25:24 | 23:22 | 21 | 20:16 | 15:8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 | 0 |
bit | jelentés | bit | jelentés |
---|---|---|---|
31 | PDP-11 kompatibilitási üzemmód | 15:8 | MBZ ("must be zero", kötelezően nulla) |
30 | nyomkövetés függőben | 7 | decimális túlcsordulás csapda (trap) engedélyezése |
29:28 | MBZ (kötelezően nulla) | 6 | lebegőpontos alulcsordulás csapda nem maszkolható megszakítás engedélyezése |
27 | az első rész kész (megszakadt az utasítás) | 5 | egész túlcsordulás trap nem maszkolható megszakítás engedélyezése |
26 | megszakítási verem | 4 | T: nyomkövetés (trace) |
25:24 | aktuális jogosultsági mód | 3 | N: negatív eredmény |
23:22 | előző jogosultsági mód | 2 | Z: nulla jelzőbit |
21 | MBZ (kötelezően nulla) | 1 | V: túlcsordulás (overflow) |
20:16 | IPL (megszakítás prioritási szintje) | 0 | C: átvitelbit (carry) |
VAX alapú rendszerek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/SPEC-1_VAX_05.jpg/220px-SPEC-1_VAX_05.jpg)
Az első VAX-alapú rendszer a VAX–11/780 volt, a VAX–11 család tagja. A VAX–11/780-at 1984 októberében felváltotta a felső kategóriás VAX 8600, majd az 1980-as évek közepén csatlakoztak hozzá a belépő szintű MicroVAX miniszámítógépek és a VAXstation munkaállomások. A MicroVAX-ot a VAX 4000, a VAX 8000-et a VAX 6000 váltotta fel az 1980-as évek végén, majd bemutatták a VAX 9000-es nagyszámítógép-családot. Az 1990-es évek elején mutatták be a hibatűrő VAXft gépet, valamint az Alpha-kompatibilis VAX 7000/10000-et. VAX-alapú rendszerek változatait VAXserver néven is értékesítették.
SImultaneous Machine ACceSs (SIMACS, Szimultán gépi hozzáférés)
[szerkesztés]A System Industries cég kifejlesztett egy technikát, amely lehetővé teszi több DEC CPU írási hozzáférését egy megosztott lemezhez, ahol a hozzáférés nem egyidejű. Ezt a 'SImultaneous Machine ACceSs' (SIMACS) nevű fejlesztésben valósították meg,[25][26] amely lehetővé tette a speciális lemezvezérlőjükben egy szemafor jelző segítségével több írási kérelem kiszolgálását ugyanarra a fájlra, miközben a lemezt több DEC rendszer használja közösen. A SIMACS a PDP-11 RSTS rendszereken is létezett.
Törölt rendszerek
[szerkesztés]A megszüntetett rendszerek közé tartozik a BVAX, egy gyors ECL-alapú (emittercsatolt logikával felépített) VAX, és két másik ECL-alapú VAX modell: az Argonaut és a Raven.[27] A Ravent 1990-ben törölték.[28] A Gemini nevű VAX-ot szintén törölték, ami tartalékként szolgált arra az esetre, ha az LSI-alapú Scorpio sikertelen lenne. Ezekből a rendszerekből nem szállítottak.
Klónok
[szerkesztés]Számos VAX klónt gyártottak, engedélyezett és nem engedélyezett típusokat vegyesen. Példák:
- Az Egyesült Királyságbeli Systime Computers Ltd.olyan korai VAX modellek klónjait állította elő, mint a Systime 8750 (a VAX 11/750-nek megfelelő).[29]
- A Norden Systems a robusztus, katonai specifikációjú MIL VAX sorozatot gyártotta.[11]
- A magyarországi Központi Fizikai Kutatóintézet (KFKI) a korai VAX modellek klónjainak sorozatát állította elő, többek között a TPA–11/540, 560 és 580 típusokat.[30]
- A csehszlovák SM 52/12[31] amelyet a VUVT Žilinában (ma Szlovákia) fejlesztettek ki, és 1986-tól a ZVT Banská Bystricában (ma Szlovákia ) gyártottak.
- A keletnémet VEB Robotron K 1840 (SM 1710) modellje a VAX–11/780 klónja, A Robotron K 1820 (SM 1720) pedig a MicroVAX II másolata.
- Az SzM-1700 a VAX–11/730 szovjet klónja, az SzM-1702 a MicroVAX II klónja, az SzM-1705 pedig a VAX–11/785 klónja.[32] Ezek a rendszerek számos másolt operációs rendszert futtattak – pl. DEMOS (BSD Unix alapú), MOS VP (VAX/VMS alapú) vagy MOS VP RV (VAXELN alapú).[33]
- Az NCI-2780 Super-mini, amelyet Taiji-2780 néven is árultak, a VAX–11/780 klónja, amelyet a pekingi ‘North China Institute of Computing Technology’ fejlesztett ki.[34][35]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ VAX MACRO and Instruction Set Reference Manual. OpenVMS documentation, 2001. április 1. [2001. szeptember 6-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ DEC STD 032 – VAX Architecture Standard. Digital Equipment Corp, 12-5. o. (1990. január 5.)
- ↑ A porszívócég reklámszlogenje: “Nothing sucks like a VAX!” – nem a megfelelő üzenetet közvetítette a számítógépes termékekre vonatkoztatva.
- ↑ Computer Architecture – Class notes. Illinois Institute of Technology. (Hozzáférés: 2022. április 15.)
- ↑ (1980) „VAX floating point: a solid foundation for numerical computation”. SIGARCH Computer Architecture News 8 (4), 22–33. o, Kiadó: ACM. DOI:10.1145/641845.641849. ISSN 0163-5964.
- ↑ a b Computer Programming and Architecture: The Vax (angol nyelven). Digital Press (2014. június 28.). ISBN 9781483299372
- ↑ Another Approach to Instruction Set Architecture—VAX. [2017. június 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. október 3.) „... instruction set architectures, we chose the VAX as programmer-friendly instruction set, an asset”
- ↑ VAX. „Esp. noted for its large, assembler-programmer-friendly instruction set ...”
- ↑ VAX MACRO and Instruction Set Reference Manual. OpenVMS documentation, 2001. április 1. [2002. március 30-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Goss, Clinton F. (August 2013), Machine Code Optimization: Improving Executable Object Code, Courant Institute, New York University, <http://www.ClintGoss.com/mco/Goss_1986_MachineCodeOptimization.pdf>. Hozzáférés ideje: August 22, 2013
- Clinton F. Goss (2013), Machine Code Optimization – Improving Executable Object Code, Courant Institute, New York University, <http://www.ClintGoss.com/mco/>
- ↑ a b VAX/VMS at 20. Digital Equipment Corporation, 1997. [2018. július 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 20.)
- ↑ (1990. május 7.) „A VMM security kernel for the VAX architecture”. Proceedings. 1990 IEEE Computer Society Symposium on Research in Security and Privacy, IEEE. doi:10.1109/RISP.1990.63834. „date = May 7–9, 1990”
- ↑ NetBSD/vax
- ↑ OpenBSD/vax
- ↑ Porting Linux to the VAX
- ↑ OpenBSD 6.0, 2016. (Hozzáférés: 2017. június 20.)
- ↑ VAX 11/780, The First VAX System (October 1977)
- ↑ Slater, Robert. Portraits in Silicon. MIT Press, 213. o. (1987). ISBN 978-0-262-69131-4
- ↑ VAX 11/780 Computer: CPU. Computer History Museum. (Hozzáférés: 2012. október 24.)
- ↑ MicroVAX II (1985). Computer History and Simulation
- ↑ Steal the best. micro.magnet.fsu.edu . (Hozzáférés: 2008. január 30.) The Russian phrase was: СВАКС... Когда вы забатите довольно воровать настоящий лучший
- ↑ CVAX (1987). Computer History and Simulation . (Hozzáférés: 2008. január 30.)
- ↑ VAX Systems: A letter from Jesse Lipcon. [2000. augusztus 15-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ If It Ain't Broke, Don't Fix It: Ancient Computers in Use Today. PCWorld . (Hozzáférés: 2021. október 11.)
- ↑ Computing Requirements for AT Software Development, 1984. február 24.
- ↑ New Flexibility For Multiple VAX/VMS, 64–68. o. (1984. szeptember 1.)
- ↑ Mark Smotherman: Who are the Computer Architects?, 2008. július 19. (Hozzáférés: 2008. szeptember 30.)
- ↑ Supnik, Bob: Raven. Computer History and Simulation , 2007 (Hozzáférés: 2019. március 1.)
- ↑ RAL Informatics Report 1984-85. (Hozzáférés: 2007. október 15.)
- ↑ The TPA story. (Hozzáférés: 2007. október 15.)
- ↑ (1999) „On the history of computer science, computer engineering, and computer technology development in Slovakia”. IEEE Annals of the History of Computing 21 (3), 38–48. o. DOI:10.1109/85.778981.
- ↑ (1999. július 1.) „Computers in Lithuania”. IEEE Annals of the History of Computing 21, 31–37. o. DOI:10.1109/85.778980.
- ↑ „Basic software for 32-bit SM computer models” (orosz nyelven). Software Systems Journal 1988 (3). (Hozzáférés: 2021. szeptember 15.)
- ↑ U.S. Congress, Office of Technology Assessment. Technology transfer to China. U.S. Government Printing Office, 96. o.. OTA-USC-340 (1987. július 1.). ISBN 9781428922914
- ↑ Satellite Launch and TT&C Systems of China and Their Roles in International Cooperation, Space Commercialization: Launch Vehicles and Programs. American Institute of Aeronautics and Astronautics, 244. o. (1990). ISBN 0-930403-75-4
Fordítás
[szerkesztés]Ez a szócikk részben vagy egészben a VAX című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
[szerkesztés]További információk
[szerkesztés]- „Who Remembers the VAX Minicomputer, Icon of the 1980s?”, Bloomberg News, 2021. január 6. (Hozzáférés: 2021. január 9.) (angol nyelvű)
- HP: VAX Systems a Wayback Machine-ben (archiválva 2004. december 7-i dátummal)
- DEC Microprocessors
- SimH VAX VAX architektúrát támogató nyílt forráskódú emulátor
- The complete Digital Technical Journals (A teljes folyóiratgyűjtemény)
- Andy Patrizio: Long gone, DEC is still powering the world of computing (angol nyelven). gadgets. Ars Technica, 2023. október 6. (Hozzáférés: 2024. február 18.)
- Varga Ákos Endre „Hamster”: VAX / VIRTUAL ADDRESS EXTENSION – A DEC VAX család története (magyar nyelven). Hampage.hu, 2003. május 28. (Hozzáférés: 2024. február 20.)