Thun
Megjelenés
Thun | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Kanton | Bern kanton | ||
Kerület | Thun | ||
Gépkocsijel | BE | ||
Polgármester | Raphael Lanz (2011–) | ||
Irányítószám | 3600–3609 Thun 3624 Goldiwil 3645 Gwatt | ||
Körzethívószám | 033 | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 43 734 fő (2018. dec. 31.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 560 m | ||
Terület |
| ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Thun témájú médiaállományokat. |
Thun (franciául Thoune) város és járási székhely Bern kantonban. Lakosainak száma 43 476 fő (2020. december 31.), az agglomerációban körülbelül 80 ezren laknak.
Fekvés
[szerkesztés]Az Aare mindkét partján, közel ahhoz a helyhez, ahol a folyó a Thuni-tóból kifolyik. Thun a Berni-felvidék kapujaként ismert.
Történelem
[szerkesztés]1033-ban Thun a Burgundiai Királysággal együtt a Német-római Birodalom része lett. 1200 előtt a Zähringer család építtette a mai várat. 1264-ben Thun városi jogokat kapott.[2]
1528 körül jelent meg a reformáció, amely ma is meghatározó a városban.
A katonai iskola (Eidgenössischen Militärschule) 1819-ben nyílt meg. 1859-ben Thunt bekapcsolták a vasúthálózatba.
Városrészei (Stadtquartiere)
[szerkesztés]Látnivalók
[szerkesztés]- A kastély
- Az Óváros
- Templomak
- Kunstmuseum Thun
-
A kastély
-
A kastély
-
A városi templom
-
A város, az Aare és a Thuni-tó
-
Thun
-
A kastély Schadau 1900 körrűl
-
A kastély
-
Kunstmuseum
-
A laktanya
Sport
[szerkesztés]Itt működik a labdarúgócsapat FC Thun, teljes nevén Fussballclub Thun 1898.
Híres emberek
[szerkesztés]- Heinz Schneiter (1935–2017), labdarúgóhátvéd, edző
- Bruno Kernen (* 1972), világbajnok alpesisíző
- Zdravko Kuzmanović (* 1987), labdarúgó
- Simona de Silvestro (* 1988), autóversenyzőnő
Irodalom
[szerkesztés]- Anna Bähler, Anita Egli, Thomas Brodbeck, Gerrendina Gerber-Visser, Christian Lüthi, Katharina Moser, Andrea Schüpbach, Philipp Stämpfli: Thuner Stadtgeschichte 1798–2018. Weber, Thun 2018, ISBN 978-3-03818-183-5
- Felix Müller und Peter Küffer: Thun (Gemeinde). In: Historisches Lexikon der Schweiz
- Franziska Streun, Jon Keller: Thun. Ein Lesebuch. Zytglogge, Basel 2014, ISBN 978-3-7296-0884-9
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ 2020. június 15., Federal Statistical Office, https://www.pxweb.bfs.admin.ch/pxweb/de/
- ↑ Ernst Theodor Gaupp: Deutsche Stadtrechte des Mittelalters, mit rechtsgeschichtlichen Erläuterungen. Zweiter Band. Breslau 1852, S. 107–111, online.
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Offizielle Website der Stadt Thun
- thunensis – das virtuelle Thunarchiv – Sammlung von historischen Bildern, Postkarten, Dokumenten und Videos betreffend die Stadt Thun
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Thun című német Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.