Tajó
Tajó (Tajov) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Besztercebányai |
Járás | Besztercebányai |
Rang | község |
Első írásos említés | 1544 |
Polgármester | Ladislav Surovčík |
Irányítószám | 976 34 |
Körzethívószám | 048 |
Forgalmi rendszám | BB |
Népesség | |
Teljes népesség | 668 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 60 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 478 m |
Terület | 9,29 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Tajó weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tajó témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Tajó (1886-ig Tajova, szlovákul Tajov) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerületben, a Besztercebányai járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Besztercebányától 5 km-re nyugatra fekszik, 460 méter magasan, Imréd tartozik hozzá. A szűk völgyben déli irányban sípályák indulnak, felvonókkal együtt. Télen népszerű kirándulóhely.
Története
[szerkesztés]A település a 15. században keletkezett a Radvánszky család birtokán, Besztercebánya környékén bányászott ércet feldolgozó kohó működött a területén. 1496 és 1500 között a Thurzó család két új kohót (az ún. Alsó- és Felsőhutát) építtetett ide. A település első írásos említése 1544-ben „Tajova” alakban történt. A kohók 1546-ban a bányakamara tulajdonába kerültek, a 16. században mintegy 70-100 munkást foglalkoztattak és egészen 1893-ig működtek. 1616-ban „Teiba”, 1786-ban „Tajowa” alakban említik a falut. A 18. században rezet is dolgoztak fel itt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „TAJOVA. Tót falu Zólyom Várm. földes Urai a’ Besztertze Bányai Bányászi Kamara, és Radvánszky Uraság, lakosai többfélék, ’s leginkább a’ bányászi munkák körűl foglaltoskodnak, fekszik Bars Vármegyének szélénél; határja sovány.”[2]
A falunak 1828-ban 53 háza volt 348 lakossal.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Tajova, tót falu, Zólyom vmegyében, Beszterczéhez 1 1/2 mfd. a körmöczi országutban, 342 kath., 6 evang. lak. Kath. paroch. templom. Határában sok rezet ásnak, s réz olvasztó-háza is van. F. u. a kamara.”[3]
A trianoni diktátumig területe Zólyom vármegye Besztercebányai járásához tartozott.
Népesség
[szerkesztés]1910-ben 231, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 444 lakosából 431 fő szlovák volt.
2011-ben 562 lakosából 503 fő szlovák.
Neves személyek
[szerkesztés]- Itt született 1874-ben Jozef Gregor-Tajovský szlovák realista költő és író.
- Itt született 1881-ben Karol Murgaš (Anzelm Hegedüs) szlovák pedagógus.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1595 és 1597 között épült, 1702-ben és 1741-ben barokk stílusban építették át.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Hivatalos honlap (szlovákul)
- E-obce.sk
- Községinfó
- Tajó Szlovákia térképén
- Travelatlas.sk
- Tajó a szlovák múzeumok honlapján