Szepesgyörke
Szepesgyörke (Jurgów) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Vajdaság | Kis-lengyelországi |
Járás | Tátrai |
Rang | község |
Irányítószám | 34-532 |
Körzethívószám | (+48)18 |
Rendszám | KTT |
Népesség | |
Teljes népesség | 968 fő (2021. márc. 31.)[1] |
Népsűrűség | 126,04 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 760 m |
Terület | 7,68 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Szepesgyörke weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szepesgyörke témájú médiaállományokat. |
Szepesgyörke (lengyelül Jurgów, szlovákul Jurgov, németül Jurkau/Jörg) falu Lengyelország déli részén, a Kis-lengyelországi vajdaságban. Jelenleg 900 lakosa van.
Fekvése
[szerkesztés]A szlovák határtól 4,5 km-re, a Bialka-folyó partján, Szepesbéla és Nowy Targ között található.
Történelem
[szerkesztés]A falut 1546-ban alapították. Lakosai főleg juh- és szarvasmarha tenyésztéssel foglalkoztak.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „JURGOV. Tót falu Szepes Várm. földes Ura B. Palotsai, és Horvát Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Ófaluhoz 1 1/2 mértföldnyire, fája van, legelője is, de határja sovány, kősziklás, hegyes.”[2]
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Jurgov, tót falu, Szepes vmegyében, a Bialka mellett, Galliczia szélén: 653 kath., 5 zsidó lak. Hegyes, erdős határ. Paroch. templom. F. u. báró Palocsay Horváth. Ut. post. Késmárk.”[3]
Szepesgyörke 1918-ig Magyarország területén volt, Szepes vármegye részeként, a Szepesófalui járásban.
Egy 30 éves per eredményeképpen 1866-ban az itteni birtokok java része a magyar Salomon család birtokába került, majd 1879-ben a porosz Hohenlohe herceg vásárolta meg azokat. 1918-ban a csehszlovák hadsereg elfoglalta Szepes vármegyét és innentől Szepesgyörke 1939-ig a csehszlovák-lengyel határvita egyik tárgyát képezte. A több mint húszéves vita után az önállósodó Szlovákia része lett, majd a második világháború végeztével a falut Lengyelországhoz csatolták.
Látnivalók
[szerkesztés]- Szent Sebestyén templom: az 1670-es években épült, teljes egészében fából. A templomot kétszer kellett újjáépíteni, először 1811-ben majd 1869-ben. Belseje rokokó stílusú, faragott angyalok és szentek szobrai díszítik. A templomhoz 1881-ben kőből készült különálló harangtornyot építettek.
- Falubírói ház (Zagroda Sołtysów): az 1861-ben készült faház ma a zakopanei Tátra Múzeumhoz tartozik.
- A faluban látható egy vízenergiával működtetett fűrészmalom, ami a mai napig használatban van.
-
A Szent Sebestyén templom
-
A fatemplom bejárata
-
A fatemplom belseje (1905)
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Szepesgyörke község hivatalos honlapja (lengyelül, angolul és szlovákul)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011216917032-0418716?var-id=1639616&format=jsonapi, JSON, 2022. október 4.
- ↑ Vályi András: Magyar országnak leírása | Országleírások | Kézikönyvtár. www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2022. február 14.)
- ↑ Magyarország geográfiai szótára – Fényes Elek | Kézikönyvtár. www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2022. február 14.)