Pisai ferde torony
![]() |
A pisai Dóm tér világörökségi helyszín része |
Pisai ferde torony | |
![]() | |
![]() | |
Település | Pisa |
Cím | ![]() |
Építési adatok | |
Építés éve | 1173–1372 |
Megnyitás | 1373 |
Rekonstrukciók évei | 1990–2001 |
Építési stílus | román építészet |
Felhasznált anyagok | márvány, kő |
Védettség | világörökség |
Építész(ek) | Bonanno Pisano |
Hasznosítása | |
Felhasználási terület |
|
Tulajdonos | Opera della Primaziale Pisana |
Szolgáltatások |
|
Alapadatok | |
Tszf. magasság | 210 m |
Magassága | 56,7 m |
Alapterület | 500 m² |
Egyéb jellemzők | |
Emeletek száma | 8 |
Különlegességek | a legismertebb ferde torony |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Pisai ferde torony weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pisai ferde torony témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A pisai ferde torony (olaszul: Torre pendente di Pisa) vagy egyszerűen pisai torony (olaszul: La Torre di Pisa) ferde torony Pisa városában, Olaszország Toszkána régiójában. A torony Pisa katedrálisának harangtornya.
A katedrális mögött álló torony a pisai Dóm tér (Piazza del Duomo) harmadik legrégebbi épülete a katedrális és a keresztelőkápolna után.
Története
[szerkesztés]A torony alapja körül végzett ásatások szerint ezen a helyen az ókorban egy etruszk szentély volt.
A torony építése 200 évig tartott és három szakaszban történt. A fehér márványból készült harangtorony első szintjének építése 1173. augusztus 9-én kezdődött, a jólét és katonai sikerek korszakában. A szintet klasszikus oszlopfőkkel díszített oszlopok szegélyezik.
Az építész személyazonossága mindmáig vitatott. Sok éven át a tervezést Guglielmo és Bonanno Pisanónak tulajdonították. Bonanno Pisano 1185-ben elhagyta Pisát és Szicíliába költözött, csak meghalni tért vissza szülővárosába. A torony lábánál elhelyezett szarkofágját csak 1820-ban találták meg. Manapság azonban úgy tartják, hogy a torony építését egy másik pisai építész, Diotisalvi kezdte el.[1][2]
Miután a harmadik emelet is megépült 1178-ban, a torony megsüllyedt a talaj gyengesége miatt. Építése száz évig szünetelt, mivel a pisaiak folyton hadban álltak Genovával, Luccával és Firenzével. Ezalatt az idő alatt a talaj némiképpen leülepedett. 1198-ban néhány órát helyeztek el a félkész tornyon.
1272-ben az építkezést Giovanni di Simone, a Camposanto építésze újraindította. További négy emeletet építettek, olyan szögben, hogy kiegyensúlyozza az elhajlást. Az építkezést 1284-ben ismét leállították, amikor a pisaiak vereséget szenvedtek a genovaiaktól a meloriai csatában.
Az utolsó emeletet 1372-ben fejezték be, és ekkor állították fel a harangokat is. Hét harang van, a zenei skála minden hangjának egy. A legnagyobbat 1655-ben állították fel.
Úgy tartják, hogy Galileo Galilei két különböző tömegű ágyúgolyót dobott le a toronyból, hogy bebizonyítsa, az esési sebesség nem függ a tömegtől. Noha ezt a történetet Galileo egy tanítványa terjesztette, ma már legendának minősítik.
1838-ban Alessandro Della Gherardesca építész kiásatott egy utat a torony körül, hogy a torony alapja ismét láthatóvá váljon; ez ismét növelte az elhajlást.
Benito Mussolini elrendelte, hogy a tornyot ki kell egyenesíteni, ezért betont öntöttek az alapozásába. A torony ettől tovább süllyedt a lágy talajba.
A második világháború alatt az amerikai hadsereg majdnem minden pisai tornyot lerombolt. Tervezték a ferde torony felrobbantását is, de egy az utolsó pillanatban érkezett parancs megelőzte a rombolást.
1964-ben az olasz kormány segítséget kért, hogy megelőzzék a torony leomlását. Egy nemzetközi csoport (mérnökök, matematikusok és történészek) állt össze, hogy megbeszéljék a stabilizálás módszereit. Húszévnyi munka után, 1990 januárjában a tornyot lezárták a nagyközönség elől. A harangokat elszállították, hogy a terhelés csökkenjen és biztonsági okokból a torony körüli házakat is kiürítették. Tízévnyi restaurálás kezdődött, amely során erős acélsodronyokkal biztosították az építményt, és a talapzat alatt 44 centiméterrel elhelyezett többtonnányi súlyokkal megállították a dőlést. 2001. december 15-én a tornyot ismét megnyitották a látogatók számára. Az akkori nyilatkozatok szerint a torony további 300 évig stabil marad, sőt azóta csökkent is néhány centiméterrel a dőlése egy 2018-as mérés szerint.[3]
Újabb kutatások szerint a torony földrengésekkel szembeni ellenállása ugyanannak a laza talajnak köszönhető, amely a ferdeségét okozta.[4]
Leírása és adatai
[szerkesztés]Magassága 55,86 m az alacsonyabb oldalon, és 56,7 m a magasabb oldalon. Alapjának külső átmérője 15,484 m, belső átmérője pedig 7,368 m. Fala az alapnál 4,09 m vastag, a tetején 2,48 m. Az építmény tömegét 14 500 tonnára becsülik. A toronynak 296 vagy 294 lépcsőfoka van, a hetedik emeleten két kisebb fok található az észak felé néző lépcsőházban.
Bár függőlegesnek kéne lennie, már nem sokkal az építés kezdetének éve, 1173 után elkezdett dőlni délkelet felé a rosszul lefektetett alapok és a laza alréteg miatt, ami lehetővé tette, hogy elmozduljon egy irányba. A torony jelenleg délkelet felé dől. Dőlésszöge az 1990-es mérés szerint 5,5 fok volt,[5][6][7] mára viszont ez az adat 3,99 fokra csökkent.[8] Ez azt jelenti, hogy a torony teteje 3,9 méterrel mozdult el a függőlegestől.[j 1]
Harangjai
[szerkesztés]Hét haranggal rendelkezik, amelyek hangjai megegyeznek a zenei skála hét hangjával.
# | Név | Öntés éve | Öntötte | Tömeg |
---|---|---|---|---|
1 | L’assunta | 1654 | Giovanni Pietro Orlandi | 3620 kg |
2 | il Crocifisso | 1572 | Vincenzo Possenti | 2462 kg |
3 | San Ranieri | 1719–21 | Giovanni Andrea Moreni | 1448 kg |
4 | La Terza | 1473 | 300 kg | |
5 | La Pasquereccia | 1262 | Lotteringo | 1014 kg |
6 | il Vespruccio | 1501 | Nicola di Jacopo | 1000 kg |
7 | Del Pozzetto | 1606 | 652 kg |
Galéria
[szerkesztés]-
Bejárati ajtó a harangtoronyhoz
-
Galileo Galilei kísérleteinek emléktáblája
-
Külső loggia
-
Belső lépcsősor a hatodik és hetedik emelet között
-
Belső lépcsősor a hetedik és nyolcadik (legfelső) emelet között
-
Kilátás a tetőről
-
Assunta-harang
-
Pasquareccia-harang
Megjegyzések
[szerkesztés]- ↑ tan(3,99 fok) * (55,86 m + 56,70 m)/2 = 3,9 m
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The leaning towers of Pisa (Fun Facts). [2013. június 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. december 19.)
- ↑ Who built the Leaning Tower of Pisa?
- ↑ Négy centiméterrel egyenesebb lett a pisai ferde torony (hvg.hu, 2018. november 21.)
- ↑ Meglepő dolog derült ki a pisai ferde toronyról (Napi.hu, 2018. május 9.)
- ↑ „EUROPE | Saving the Leaning Tower”, BBC News, 2001. december 15. (Hozzáférés: 2009. május 9.) (angol nyelvű)
- ↑ Tower of Pisa (angol nyelven). Archidose.org, 2001. június 17. [2009. június 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. május 9.)
- ↑ Leaning Tower of Pisa (tower, Pisa, Italy) - Britannica Online Encyclopedia (angol nyelven). Britannica.com. (Hozzáférés: 2009. május 9.)
- ↑ E la Torre di Pisa non oscilla più (olasz nyelven). Scienze.TV, 2008. május 28. [2012. május 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. május 9.)
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Leaning Tower of Pisa című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.