Nijmegen
Nijmegen | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Gelderland | ||
Beosztott települések |
| ||
Polgármester | Hubert Bruls (2012. május 21. – ) | ||
Irányítószám |
| ||
Körzethívószám |
| ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 177 359 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 29 m | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
![]() | |||
![]() | |||
A település weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nijmegen témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Hendrik_Feltman_-_Vogelvluchtgezicht_van_Nijmegen.jpg/220px-Hendrik_Feltman_-_Vogelvluchtgezicht_van_Nijmegen.jpg)
Nijmegen (holland, ⓘ, helyi tájszólásban Nimwèège, németül: Nimwegen, franciául: Nimègue, spanyolul: Nimega) holland város és önkormányzat (község) Hollandia Gelderland tartományában, a német határ közelében. Neve a latinból (Noviomagus – újpiac) ered.
Nijmegen városa legnagyobbrészt a Waal folyó (a Rajna alsó folyásának legnagyobb ága) balpartján, egy morénahalom lábánál fekszik. Újabban a folyó túlpartjáról is hozzácsatoltak egy területet.
Története
[szerkesztés]Hollandia egyik legrégebbi települése, 2005-ben ünnepelte 2000 éves fennállását és 1900 évvel korábban kapott városi jogait. A folyó enyhe szűkülete a közelében lévő árvízmentes magaslattal ősidők óta jól védhető átkelőhelyet jelentett. Régészeti adatok szerint már az újkőkorszakban és a bronzkorszakban is lakott hely volt. A római hódítás előtt a batávok törzsének szálláshelye volt. Julius Civilis batáv törzsfő felkelésének leverése után a rómaiak a limes részeként katonai tábort és határvárost hoztak létre itt, ami Traianus császár idején, i. sz. 104-ben az Ulpia Noviomagus Batavorum nevet kapta. Az i. sz. 2. században a mai Hollandia területének legnépesebb, legvirágzóbb városa volt, mintegy 5-6000 lakossal. Ezer évnek kellett eltelnie, amíg a környéken egy másik város, Utrecht elérte ezt a népességszámot.
A római birodalom bukása után a város a frankok kezébe került. Nagy Károly császár palotát építtetett itt. 830-ban a vikingek felégették. I. (Rőtszakállú) Frigyes császár német-római császár 1150 körül nagy várat építtetett, amelyből mára csak két kápolna maradt fenn. 1230-ban birodalmi városi rangot kapott, ugyanazokkal a jogokkal, mint Aachen. Hamarosan, 1247-ben azonban az eladósodott II. Frigyes német-római császár zálogba adta a várost és környékét a helyi nagyúrnak, II. Ottónak, Gelre és Zutphen grófjának. Mivel az adósságot soha nem fizették ki, a város ettől kezdve Gelderland része maradt.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Arnoldus_van_Anthonissen_-_Nijmegen%2C_copy_of_a_painting_by_Jan_van_Goyen.jpg/265px-Arnoldus_van_Anthonissen_-_Nijmegen%2C_copy_of_a_painting_by_Jan_van_Goyen.jpg)
1402-ben a város belépett a Hanza-szövetségbe. 1543-ban a tartománnyal együtt a Habsburg-ház kezére került, majd 1585-ben spanyol uralom alá jutott. 1591-ben Móric orániai herceg hódította meg. A francia–holland háború (1672–1679) idején 1672–74 között francia katonai megszállás alá került. 1678-ban itt folytak a háborút lezáró béketárgyalások, és itt kötötték meg a nijmegeni békeszerződést.
A város fejlődése felgyorsult 1876 után, amikor megszűnt erődvárosi jellege, és lebontották a városfalakat.
A város egyetemét – jelenlegi neve Nijmegeni Radboud Egyetem – a Hollandiában a reformáció óta háttérbe szorított katolikusok alapították 1923-ban, a katolicizmus egyenjogúságáért indított mozgalom keretében.
A második világháborúban, 1944. február 22-én egy 16 amerikai bombázóból álló kötelék a várost lebombázta, valószínűleg összetévesztették a közeli Kleve német várossal. Több mint 800 ember halt meg, és szinte az egész történelmi felsőváros megsemmisült.
1944 szeptemberében a szövetségesek Market Garden hadművelete keretében súlyos harcok folytattak a városban és környékén. A hadművelet nijmegeni része sikeres volt, a szövetséges deszanterők épségben elfoglalták a Waal stratégiai jelentőségű hídját, de végül az egész hadművelet kudarcot vallott. A nyugati fronton áttörés helyett a háború fél évvel meghosszabbodott, és a holland lakosság körében a téli éhínség súlyos áldozatokat szedett.
A második világháború után
[szerkesztés]A városnak a folyóparton lévő régi része, az Alsóváros nagyrészt megmenekült a háborús pusztításoktól, de szegény és elhanyagolt maradt. Hosszú évekig tartó vita után 1972-ben úgy döntöttek, hogy nagyszabású felújítást végeznek. Az egyre romló állagú házak nagy részét lebontották. 1975-ben viszont az Alsóvárost városképileg védett területnek nyilvánították, de addigra a legtöbb középkori épület már eltűnt. Csak néhány utca egyes részei maradtak meg eredeti vagy felújított állapotban.
A múlt század hatvanas-hetvenes éveiben a várost Hollandiában „vörös város”, „Havanna a Waal partján” nevekkel illették, szavazóinak baloldali beállítottsága miatt. Jelentős volt a marxizmus befolyása a diákság körében. Komoly összecsapásra került sor szélsőbaloldali házfoglalók és a városi hatóságok között 1981 februárjában.
A város vezetését a 2002-es és 2006-os önkormányzati választásokon is a holland baloldali parlamenti pártok (PvdA-szociáldemokraták, SP-szocialisták, GroenLinks-baloldali zöldek) szerezték meg.
A város a 20. század második felében erősen növekedett, de egyoldalúan délnyugati irányban. Magába olvasztotta a szomszédos Hatert, Hees és Neerbosch falvakat. A legjelentősebb bővülés Dukenburg és Lindenholt városrészek létrehozása volt a Maas és Waal folyókat összekötő csatornától nyugatra 1966 után.
A 21. század elején is sok konfliktus volt a városi közéletben. Több száz embert tiltottak ki ideiglenesen a város központjából a társadalmi normáknak nem megfelelő viselkedés miatt. Megtiltották a terepjárók (SUV) behajtását a központba, ami szintén nagy vitákat váltott ki. 2005-ben egy ismert társadalmi aktivistát (Louis Sévèke) lelőttek a város központjában.
A lakosságszám alakulása
[szerkesztés]Az i. sz. 2. századi 5-6000-ről csak a 19. század elejére nőtt Nijmegen lakosainak száma 10 000 körüli szintre. Ez a szám 1875-re 24 000-re, a századfordulóra 44 000-re nőtt. Az első világháború után már 70 000 körül járt a lakosság létszáma, és néhány évvel a második világháború után elérte a 110 000-et. 2020-ra 180 000 feletti lakosságszámot várnak. A lakosság jelentős része bevándorló, nem holland származású.
1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
147 561 | 147 631 | 147 172 | 150 542 | 151 924 | 152 286 | 153 636 | 154 581 | 156 308 | 157 473 | 158 215 | 159 556 | 160 962 | 161 358 | 161 634 |
Gazdasági élet
[szerkesztés]A 2000 éves kereskedelmi hagyományok mellett a város ma elsősorban az egyetem adottságaira támaszkodó tudásközpontokra (Mercator Science Parc, Novio Tech Campus) alapozza gazdasági életét. Jelentős a félvezetőgyártás és az egészségügyi ágazat ("Health Valley").[2] A foglalkoztatottak 6%-ának a turizmus ad munkát, ami ezzel megelőzi a közlekedési ágazatot, bár Nijmegen fontos közlekedési csomópont. A Rajna itteni ágán, a Waal folyón évente 165.000 teherhajó halad el, 160 millió tonna árut, 1,5 millió konténert szállítva. Ezeknek természetesen csak egy kis része köt ki a városi kikötőben, hiszen főleg Németország és Rotterdam között szállítják terheiket. De emellett évente mintegy 450 folyami turistahajó is kiköt a város rakpartjainál, rövidebb látogatásra hozva utasait.
Háztartások száma
[szerkesztés]Nijmegen háztartásainak száma az elmúlt években az alábbi módon változott:
Háztartások száma | 87 162 | 88 148 | 88 819 | 90 087 | 90 962 | 92 743 |
2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
Közlekedése
[szerkesztés]Nijmegen fontos közlekedési csomópont. A város kialakulásában a környező síkságból kiemelkedő magaslat mellett a Waal folyó szűkülete, mint átkelőhely játszott döntő szerepet. A Waal 1936-ban felavatott közúti hídja, amely a második világháborúban is stratégiai szerepet kapott, ma is regionális jelentőségű, hatalmas forgalmat bonyolít. (2005-ben naponta mintegy 50.000 jármű haladt át rajta.) Tehermentesítésére 2013-ra egy új városi hidat építettek, ami a De Overstreek (Az átkelés) nevet kapta az 1944-ben a Market Garden hadművelet keretében az angolszász csapatok által végrehajtott hősies átkelésről.
A városból mind közúton, mint vasúton elérhetőek a környező holland, német és belga nagyvárosok.
A vasútállomások:
- Nijmegen vasútállomás
- Nijmegen Dukenburg vasútállomás
- Nijmegen Heyendaal vasútállomás
- Nijmegen Lent vasútállomás
A következő fontos közutak érintik a várost:
- Autópályák: A15, A50, A73/E31, A325, A326.
- Országos főútvonalak: N325, N326, N842, N844.
Nijmegen vasúti hídját 1879-ben adták át a forgalomnak. 2004-ben e híd oldalára függesztettek fel a kerékpárosok számára készült hidat.
A városban négy vasútállomás van. InterCity kapcsolat működik az amszterdami Schiphol repülőtér és egy sor holland nagyváros irányába. Több helyi jelentőségű vasútvonalon viszont, gazdaságtalanság miatt, az utóbbi évtizedekben megszüntették a személyforgalmat, így Kleve német várossal is.
-
A Waalbrug Nijmegenben
-
A kerékpáros-híd a vasúti híd mentén
-
A 2013-ban átadott új autós híd
-
A város látképe a Waalbrug alól
Oktatás, tudomány
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Cavalry_helmet_and_iron_mask_in_Museum_Het_Valkhof.jpg/220px-Cavalry_helmet_and_iron_mask_in_Museum_Het_Valkhof.jpg)
Nijmegen egyetemét, a Radboud Egyetemet[3] 1923-ban alapították. 2004-ig Nijmegeni (Katolikus) Egyetemnek nevezték, akkor vette fel Szent Radboud (vagy Radbod) nevét, aki a 899-917 között Utrecht püspökének rangját viselte, de az ottani normann pusztítások miatt Deventerben székelt.
Az egyetemnek 2006-ban 17.627 hallgatója és 4.336 alkalmazottja volt. A mágnességet kutató laboratóriuma világhírű: Európában egyedülálló módon 33 tesla, illetve 60 tesla erősségű mágneses mezőt (folyamatos, illetve lökésszerű módozatban) is létre tudnak hozni.
A városban ezenkívül egészségügyi főiskola és számos középiskola is működik. Sajátos intézmény a Leefwerkschool Eigenwijs, amely egész Hollandiából befogadja a máshonnan kizárt diákokat. Ennek az iskolának a hagyományai a 80-as évek baloldali politikai aktivitására nyúlnak vissza.
Nijmegen a pszicholingvisztika fontos tudományos központja is, itt található a Max Planck Pszicholingvisztikai Intézet és a Donders Agy-, Tudat- és Viselkedéskutató Intézet.
Korábbi múzeumok egyesítésével 1999-ben nyílt meg a Museum Het Valkhof, ami jelentős régészeti leleteket és klasszikus illetve modern művészeti alkotásokat mutat be.
Események
[szerkesztés]A városhoz kötődő legfontosabb rendszeres tömegrendezvény a Nijmegeni Négynapos Túra (Nijmeegse Vierdaagse),[4] a világ legnagyobb gyalogtúra-eseménye, amelyet 1909 óta rendeznek meg, mindig július harmadik keddjétől. Mostanában több tízezer, közöttük sok külföldi résztvevője van, akik naponta különböző kategóriákban 30, 40 vagy 50 kilométert tesznek meg a város környékén. Az addigi rekordot 2003-ban állították fel, amikor 44 812 résztvevő indult, akik közül 40 706-an be is fejezték a túrát. 2006-ban azonban, első alkalommal, félbe kellett szakítani az eseményt mert már az első napon két ember meghalt a rendkívüli hőség következtében, és a kiszáradásos rosszullétek nagy száma is túlterhelte az egyébként jól felkészült egészségügyi szolgálatot.
2020-ban és 2021-ben a Covid19-pandémia miatt nem tartották meg a versenyt. 2022-ben folytatódott a rendezvénysorozat.
Éghajlata
[szerkesztés]Nijmegen Hollandiának a tengertől viszonylag távolabb eső részén található, bizonyos kontinentális éghajlati hatásokkal, meleg nyarakkal, hideg telekkel. A világ legészakibb szőlőtermelő területei között van Groesbeek városka Nijmegen közvetlen közelében. Az augusztusi átlaghőmérséklet 23,8 °C, a februári 0,3 °C. Az évi átlagos csapadék 735 mm.
A 2006. nyári európai hőhullám idején, július 19-én 38 °C feletti hőmérsékletet mértek a városban. Már július 18-án, a Négynapos túra első napján 36 °C meleg volt, aminek két sportoló is áldozatul esett – emiatt a rendezvényt, történetében először, leállították.
2009. január 6-a éjjelén a hőmérséklet -17,5 °C fokos rekordmélységre süllyedt.[5]
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | 17,4 | 19,9 | 26,7 | 31,6 | 36,5 | 36,3 | 38,7 | 38,2 | 33,3 | 30,5 | 21,2 | 17,6 | 38,7 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 5,8 | 6,5 | 10,2 | 14,1 | 18,6 | 21,2 | 23,5 | 23,8 | 29,9 | 14,7 | 9,8 | 7,0 | 15,5 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −0,7 | 0,3 | 2,5 | 3,8 | 7,7 | 10,8 | 12,5 | 12,2 | 10,7 | 6,9 | 3,9 | 1,6 | 6,0 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −17,5 | −17,1 | −9,5 | −4,6 | −1,3 | 0,7 | 2,4 | 1,5 | −1,8 | −6,6 | −10,8 | −12,5 | −17,5 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 63 | 39 | 59 | 46 | 60 | 71 | 62 | 58 | 68 | 65 | 70 | 74 | 735 |
Forrás: knmi.nl (Klimaatatlas van Nederland, normaalperiode 1971–2000, ISBN 90389 1191 2 KNMI[5] DWD[6] |
Testvérvárosok
[szerkesztés]Pszkov, Oroszország
Albany, USA
Masaya, Nicaragua
Gaziantep, Törökország
Szucsou, Kína
Duisburg, Kleve és Kranenburg
Higasimacujama (Japán)
Oulu Finnország
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Kerncijfers wijken en buurten 2021, 2021. augusztus 6.
- ↑ Archivált másolat. [2009. június 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. február 21.)
- ↑ Az egyetem angol nyelvű honlapja
- ↑ A Négynapos hivatalos honlapja
- ↑ a b http://www.knmi.nl
- ↑ http://www.dwd.de/