Krasznodar
Krasznodar (Краснодар) | |||
![]() | |||
| |||
egyéb neve(i): Jekatyerinodar (1920-ig) | |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Föderációs alany | Krasznodari határterület | ||
Alapítás éve | 1793 | ||
Polgármester | Jevlanov Vlagyimir Lazarevics | ||
Irányítószám | 350000–350921 | ||
Körzethívószám | 861 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1 138 654 fő (2024. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 500 km² | ||
Időzóna | MSK (UTC+3) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Krasznodar weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Krasznodar témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/%D0%92%D0%B8%D0%B4_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%80_%D1%81%D0%BE_%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%8B_%D1%83%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8B_%D0%A2%D1%83%D1%80%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D0%B0.jpg/250px-%D0%92%D0%B8%D0%B4_%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D1%80%D0%B0%D1%81%D0%BD%D0%BE%D0%B4%D0%B0%D1%80_%D1%81%D0%BE_%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%BE%D0%BD%D1%8B_%D1%83%D0%BB%D0%B8%D1%86%D1%8B_%D0%A2%D1%83%D1%80%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D0%B5%D0%B2%D0%B0.jpg)
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. (2007 szeptemberéből) |
Krasznodar (oroszul Краснодар) város Oroszország déli részén, a Kaukázus előterében; a Krasznodari határterület székhelye.
Lakossága: 744 995 fő (a 2010. évi népszámláláskor).[2]
Fekvése
[szerkesztés]Krasznodar a Kelet-európai-síkság délnyugati szélén, a Kubányi-alföld déli részén, a Kubán folyó partján fekszik.
Földrajzi koordinátái: é. sz. 45° 02′, k. h. 38° 59′45.033333°N 38.983333°E.
Története
[szerkesztés]Alapítása
[szerkesztés]II. Katalin 1792. június 30-án kelt adománylevelében a feketeföldi kozákoknak adományozta a Kubán folyó és az Azovi-tenger közötti területet.
1793 júniusában a területre érkezett Zahár Csepega kozák atamán, és kijelölte a leendő székváros helyét. 1794 nyarán mérték fel a területet, készítették el a település tervrajzát. Az építkezést 1794. szeptember 18-án kezdték.
Jekatyerinodar
[szerkesztés]A város első iskoláját 1803-ban nyitották. 1820-ban nyílt a Kubáni Katonai Gimnázium, amely alapvetően a katonai szolgálatra készítette fel a kozákok gyermekeit, de a város anyagi támogatásával úgy nevezett párhuzamos osztályokban polgári oktatás is volt. A városba 1820-ban Puskin, majd 1837-ben Lermontov is ellátogatott.
A város a 20. század elejéig elsődlegesen garnizon volt.
A Kubán folyó és a termékeny föld jelentős kereskedelmi központtá tette a várost. A 19. században évente négyszer jelentős vásárt tartottak. 1888-ban a városnak 43 500 lakosa volt.
Az iparosodás az 1910-es években indult meg. Nagy kohókat, fémfeldolgozó és olajipari üzemeket alapítottak.
Kultúrtörténetileg jelentős az 1811-ben Krasznodarban alapított, világhírű Kubáni Állami Kozák Férfikar.
Krasznodar
[szerkesztés]Az októberi forradalmat követő orosz polgárháborúban a város szinte folyamatos harcok színhelye volt: csak 1918-ban háromszor cserélt gazdát. 1919-ben Gyenyikin tábornok serege foglalta el, majd 1920. március 17-én a 9. Vörös Hadsereg foglalta vissza, ezen a környéken is stabilizálva a szovjethatalmat. A város ekkor a környékbeli menekültekkel együtt közel 150 000 lakost számlált. Újraindították a nehézipari üzemeket, és 1920. december 7-én a város felvette a Krasznodar nevet.
1942. augusztus 9-én Krasznodart elfoglalta a Wehrmacht (az „A” hadseregcsoport). A Vörös Hadsereg 1943. február 12-én szabadította fel.
Gazdasági élet, közlekedés
[szerkesztés]Gazdaság
[szerkesztés]A város gazdaságában meghatározó a könnyűipar.
Közlekedés
[szerkesztés]A várostól kb. 15 km-re keletre található krasznodari repülőtér (IATA: KRR, ICAO: URKK) Dél-Oroszország egyik legjelentősebb repülőtere, hivatalos nemzetközi repülőtér. Tizenkilenc légitársaság járatai kötik össze Oroszország jelentősebb városaival és Béccsel, illetve Münchennel.
Krasznodar fontos folyami kikötő.
Krasznodar testvérvárosai
[szerkesztés]Tallahassee, USA
Karlsruhe, Németország
Burgasz, Bulgária
Harbin, Kína
Ferrara, Olaszország
Modena, Olaszország
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Оценка численности населения Краснодарского края на 1 января 2024 г.. Orosz Szövetségi Állami Statisztikai Hivatal
- ↑ A 2010. évi népszámlálás adatai (pdf). Oroszország statisztikai hivatala. [2013. május 23-i dátummal az eredetiből archiválva].