Krími híd
Krími híd | |
![]() | |
Elhelyezkedése | ![]() |
Áthidalt akadály | Fekete-tenger |
Névadó | Krím |
Funkció | közúti és vasúti híd |
Legnagyobb támaszköz | 227 m |
Teljes hosszúsága | 18,1 km (vasút), 16,9 km (közút) m |
Magasság | 35 m |
Sávok száma | 2×2 közúti, 2 vasúti |
Átadás ideje | 2018. május 15. (közúti híd) 2019. december 18. (vasúti híd) |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Krími híd témájú médiaállományokat. |
A Krími híd, vagy a köznyelvben a Kercsi-szorosi híd (oroszul Крымский мост [Krimszkij moszt]) egy Oroszország által épített híd a Kercsi-szorosban, a 2014-ben annektált Krím félsziget[1] és az orosz Krasznodari határterület között. A híd vasúti és közúti forgalmat is biztosít. Hossza 18,1 kilométer, amellyel a leghosszabb híd Európában.[2] 2018 májusában indult meg rajta a forgalom.
A hidat „Krími hídnak” nevezték el egy online szavazás során 2017 decemberében, míg a „Kercsi-szorosi híd” volt a második legnépszerűbb javaslat.[3] 2022. október 8-án egy robbanás történt a hídon, aminek következtében részben összeomlott.
Technikai részletek
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/Kerch_strait_bridge_map.svg/160px-Kerch_strait_bridge_map.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Construction_of_the_Crimean_bridge_%282016-09-15%29_02.jpg/160px-Construction_of_the_Crimean_bridge_%282016-09-15%29_02.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/%D0%9A%D1%80%D1%8B%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%82_13_%D1%81%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%8F%D0%B1%D1%80%D1%8F_2019_%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0_%281%29.jpg/160px-%D0%9A%D1%80%D1%8B%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BC%D0%BE%D1%81%D1%82_13_%D1%81%D0%B5%D0%BD%D1%82%D1%8F%D0%B1%D1%80%D1%8F_2019_%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0_%281%29.jpg)
Teljesen elkészült állapotában a Kercsi-szoros két partját összekötő létesítményen napi 40 ezer gépkocsi és 47 vonat haladhat át. Éves utasforgalma a tervek szerint 13 millió fő, teherforgalma pedig 13 millió tonna.
A hídrendszer a Kercsi-szorost a várostól délkeletre szeli át, Tuzla szigetét és a szárazföldi Tamany közelében lévő földnyelvet felhasználva.[4] A kompok ettől északabbra jártak.
Mivel a híd magassága 35 méter, emiatt a Szuezi-csatornán átférő akár 67 méteres magasságú Suezmax(en) teherhajók az elkészülte után nem köthetnek ki az Azovi-tenger kikötőiben.
Előzmények
[szerkesztés]A Kercsi-szorosnál híd építését először 1943 elején Albert Speer, Hitler fegyverkezési minisztere indítványozta, hogy megkönnyítse a Harmadik Birodalom invázióját az Észak-Kaukázusban. A tervezet megtetszett Hitlernek, aki márciusban parancsba is adta, hogy hat hónapon belül építsék meg a vasúti közlekedésre alkalmas hidat.
Áprilisban Fritz Todt náci politikus szervezete elkezdte a munkálatokat, azonban a híd egyharmadánál az oroszok ellentámadása miatt elakadt az építkezés. A Wehrmacht ekkor felrobbantotta a megépült szakaszt, hogy akadályozzák a szovjetek előrenyomulását. Egy évre rá, 1944 nyarán már a Szovjetunió kezdett bele egy saját híd felhúzásába a felszabadított Krím félszigethez. Alig három hónap működés után a zajló jég tönkretette az építményt. Ekkor egy kompjárattal oldották meg a kapcsolatot.
Bár 2010-ben Viktor Janukovics ukrán és Dmitrij Medvegyev orosz elnök megállapodott, hogy híddal kötik össze a Krím félszigetet Oroszországgal, az építés nem kezdődött meg.
2015 januárjában közbeszerzési eljárás nélkül Arkagyij Rotenberg cége, a Sztrojgazmontazs (SGM) kapta meg a 3 milliárd dolláros hídépítési szerződést.
Története
[szerkesztés]A híd jelentőségét bizonyítja, hogy az Orosz Föderáció elnöke személyesen részt vett az átadásán. A gépkocsiforgalom 2018. májusában indult meg. A létesítmény vasúti hídjának építése hivatalosan 2019. december 18-án fejeződött be, a vasúti személyforgalom 2019. december 23-án, a vasúti teherforgalom 2020 közepén indult el.[5][6]
2022. október 8-án a hídon történt robbanás következtében[7] a 2×2 sávos közúti pályatest egyik fele több szakaszon leomlott, a vasúti pályán hét üzemanyagot szállító kocsi kigyulladt, hárman életüket vesztették. Az orosz hatóságok szerint egy teherautó robbant fel, amelybe bombát rejtettek.[8] A hidat lezárták, de a nap végén a vasúti és a közúti forgalom is újraindult részlegesen.[9]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Ez a cikk közvetlenül vagy közvetve említést tesz a Krím, illetve a rajta fekvő Szevasztopol város hovatartozásáról, amely jelenleg vitatott. A terület 2014. március 16-ig Ukrajna része volt Krími Autonóm Köztársaság néven. Március 16-án a régióban népszavazást tartottak a félsziget függetlenné válásáról. Március 18-án a népszavazás nyomán létrejött Krími Köztársaság csatlakozási szerződést írt alá Oroszországgal, amely március 20-án módosította alkotmányát és új föderációs alanyként ismerte el Szevasztopolt és a Krími Köztársaságot. A helyi lakosok orosz állampolgárságot kaptak, a területen bevezették az orosz fizetőeszközt, és a félszigetet Oroszország déli katonai körzetéhez csatolták. Ezzel szemben Ukrajna és a világ országainak többsége (köztük Magyarország) nem tekinti törvényesnek a népszavazást és nem ismeri el a félsziget Oroszországhoz való csatlakozásának legitimitását.
- ↑ „Рекорд России и Европы: как строили Крымский мост”, NTV (Hozzáférés: 2018. május 16.) (orosz nyelvű)
- ↑ „‘Crimean Bridge’ Tops Online Vote To Name Kremlin’s Mega-Project”, The Moscow Times (Hozzáférés: 2018. január 19.) (angol nyelvű)
- ↑ „A híd, amely elválaszt”, IHO.hu (Hozzáférés: 2018. május 16.) (magyar nyelvű)
- ↑ По Крымскому мосту запустили железнодорожное грузовое движение (orosz nyelven). www.kommersant.ru, 2020. június 30. (Hozzáférés: 2022. február 13.)
- ↑ Строительство железнодорожной части Крымского моста официально завершено (Kommersant.ru, 2019-12-18)
- ↑ Lángol a Krímet Oroszországgal összekötő kercsi híd Lángol a Krímet Oroszországgal összekötő kercsi híd. Telex.hu, 2022. október 8.
- ↑ Putyin büszkesége omlott le a krími híd egy részével. Telex.hu, 2022. október 8.
- ↑ Crimea bridge partly reopens after huge explosion - Russia (angol nyelven). BBC, 2022. október 8.
Források
[szerkesztés]- Rohamtempóban épül a krími híd – Magyar Nemzet, 2018. május 15.
- Illés Gergő: A nácik belekezdtek, Putyinék megépítették: kész a krími híd. mandiner.hu, 2018. május 20. (Hozzáférés: 2018. június 12.)
- Múlt-kor: Putyin építheti meg Hitler hídját. mult-kor.hu, 2014. március 12. (Hozzáférés: 2018. június 12.)
- Pölös zsófia:Így vezetett Putyin kamiont Európa legújabb, leghosszabb hídján – amit ő épített a Krímre. De minek?
További információk
[szerkesztés]- Putyin személyesen vezette át a teherautó-konvojt az új krími hídon – Index, 2018. május 15.