Kirchschlag in der Buckligen Welt
Kirchschlag in der Buckligen Welt | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Alsó-Ausztria | ||
Járás | Bécsújhelyvidéki járás | ||
Irányítószám | 2812, 2853, 2860 | ||
Körzethívószám | 02646 | ||
Forgalmi rendszám | WB | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2889 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 417 m | ||
Terület | 57,97 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Kirchschlag in der Buckligen Welt weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kirchschlag in der Buckligen Welt témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kirchschlag in der Buckligen Welt osztrák város Alsó-Ausztria Bécsújhelyvidéki járásában. 2020 januárjában 2826 lakosa volt.
Elhelyezkedése
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/Burgruine_Kirchschlag_idBW_2016-05-14.jpg/170px-Burgruine_Kirchschlag_idBW_2016-05-14.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Kirchschlag_in_der_Buckligen_Welt_-_Kalvarienbergkirche_%2801%29.jpg/170px-Kirchschlag_in_der_Buckligen_Welt_-_Kalvarienbergkirche_%2801%29.jpg)
Kirchschlag in der Buckligen Welt a tartomány Industrieviertel régiójában fekszik a Bucklige Welt dombság déli részén, a Zöbernbach folyó mentén, a burgenlandi határnál. Területének 41,7%-a erdő. Az önkormányzat 7 településrészt és falut egyesít: Aigen (458 lakos 2020-ban), Kirchschlag in der Buckligen Welt (1517), Lembach (261), Stang (267), Straß (29), Thomasdorf (17) és Ungerbach (277). A kataszteri közösségek Aigen, Kirchschlag in der Buckligen Welt, Lembach, Stang és Ungerbach.[2]
A környező önkormányzatok: délnyugatra Hochneukirchen-Gschaidt, nyugatra Bad Schönau és Krumbach, északnyugatra Lichtenegg, északra Hollenthon, északkeletre Sopronszentmárton, keletre Borosd és Vámosderecske, délkeletre Pörgölény, délre Borostyánkő.
Története
[szerkesztés]Kirchschlagot 1246-ban említik először, amikor egy IV. Béla udvartartásához tartozó személy „sub castro Kryslag” (Kirschlag vára alatt) halt meg. Az osztrák-magyar határon fekvő vár 1250-től többször magyar ostromot élt át, így 1603-ban Bocskai István hajdúi, 1621-ben Bethlen Gábor, 1703-ban a kurucok támadták meg, de 1532-ben és 1683-ban török ostromot is elszenvedett. 1805-ben és 1809-ben Napóleon hadai foglalták el.
1651-ben Kirschschlag akkori hűbérura, III. Hans Christoph von Puchheim épített egy reneszánsz palotát a főtéren. 1657-es halála után Pálffy Miklós örökölte a birtokot, akinek Eva Susanne von Puchheim volt az anyja. Ezután a mezőváros egészen a feudális birtokrendszer 1848-as felszámolásáig a Pálffy-család tulajdonában maradt.
Az első világháború előtt a Sopron–Kőszeg-vasútvonal Kőszeg-Aspang szárnyvonalának állomását tervezték ide, ez azonban már nem valósult meg.
1921. szeptember 5-én a nyugat-magyarországi felkelés kapcsán a községet újra magyar támadás érte és a magyar felkelők megütköztek egy osztrák századdal. Az ütközetben 10 osztrák katona és 21 magyar felkelő veszítette életét. A Zöbernbach hídjánál, a plébánia templom közelében áll az emlékművük. Az egykori országhatáron, ma Alsó-Ausztria és Burgenland tartományok határán emlékdomb és emlékmű áll. A második világháború végén, 1945-ben Kirchschlagnál léptek a szovjet csapatok először a történelmi Ausztria területére.
1970-ben, illetve 1971-ben az addig önálló Aigen, Lembach, Stang és Ungerbach községeket Kirschlaghoz csatolták. 2002. december 12-én az addigi mezőváros megkapta a városi rangot.
Lakosság
[szerkesztés]A Kirchschlag in der Buckligen Welt-i önkormányzat területén 2020 januárjában 2826 fő élt. A lakosságszám 1991 óta csökkenő tendenciát mutat. 2018-ban az ittlakók 95,7%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 0,6% a régi (2004 előtti), 2,5% az új EU-tagállamokból érkezett. 2001-ben a lakosok 94,1%-a római katolikusnak, 1% evangélikusnak, 1,1% ortodoxnak, 1,5% mohamedánnak, 1,4% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor a német (94,5%) mellett a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a horvátok (1,5%) és a magyarok (1,1%, 33 fő) alkották.
A népesség változása:
2016 | 2 880
|
2018 | 2 889
|
Látnivalók
[szerkesztés]- későgótikus Keresztelő Szt. János-plébániatemplom azután épült, hogy elődje 1459-ben leégett. A templom építése alatt Hunyadi Mátyás király vette át a városban az uralmat és feltehetően ő adott megbízást a templom oldalhajójának építésére, melyet a mai napig „Magyar Templom”-nak neveznek. A templom további magyar vonatkozása még a kőszegi Georg Kéry festőművész főoltárképe (1675) és a máriapócsi kegykép másolata (1761) a Mária-oltáron.
- a kirchschlagi vár romjai
- a barokk kálváriatemplom 1733-ban épült
- a lembachi Szt. Márk-templom
- az ungerbachi Szt. Rókus és Sebestyén-templom
- a Ferenc József-emlékmű
- 1932-ben alapították a kirschlagi passiójátékokat, melyen ötévenként kb. 500 önkéntes szereplő mutatja be Jézus halálát és feltámadását 1932-től 5 évente, az erre a célra épített épületben. A következő bemutató 2027-ben lesz.[3][4]
- 1971-ben Josep Piribauer és Werner Hlavka[5] irányításával megalakult Kirchschlag város fúvószenekara (Stadtkapelle Kirchschlag), amely 1973-tól baráti kapcsolatban áll Kőszeg város fúvószenekarával és állandó résztvevője a Kőszegi Szüret rendezvényének.
- Kirschlag a Csíksomlyó-Mariazell közötti Mária-zarándokúton fekszik
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
- ↑ Katastralgemeindenverzeichnis, www.bev.gv.at
- ↑ Passiójáték története a város honlapján
- ↑ Passionsspiele 2022
- ↑ A zenekar története egy programajánlóban[halott link]
Források
[szerkesztés]- Juhász László: Ausztria magyar emlékei (Lakitelek, 2005)
- Kirchschlag in der Buckligen Welt (német nyelven). kirchschlag-bw.gv.at. (Hozzáférés: 2011. augusztus 13.)
- 32314 – Kirchschlag in der Buckligen Welt Statistik Austria