Harina
Harina (Herina) | |
![]() | |
A harinai templom | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Beszterce-Naszód |
Község | Galacfalva |
Rang | falu |
Községközpont | Galacfalva |
Irányítószám | 407088 |
Körzethívószám | 0x63[1] |
SIRUTA-kód | 33319 |
Népesség | |
Népesség | 511 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 8 (2011)[2] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 340 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Herina2.jpg/260px-Herina2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/Biserica_evanghelic%C4%83_din_Herina%2C_Bistrita_N%C4%83s%C4%83ud_2.jpg/260px-Biserica_evanghelic%C4%83_din_Herina%2C_Bistrita_N%C4%83s%C4%83ud_2.jpg)
Harina (románul Herina, németül Münzdorf, szászul Minzdref) falu Romániában, Erdélyben, Beszterce-Naszód megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Besztercétől 15 km-re dél-délnyugatra, Galacfalvától 2 km-re északra található.
Nevének eredete
[szerkesztés]Magyar és román nevének eredete tisztázatlan. Német neve a 'szerzetes' jelentésű Mönch szóból ered. Írott történeti névalakjai: Herina (1246), Herena (1282), Harena (1341) Harynna (1503), Müntzdorf (1806).
Története
[szerkesztés]A falut szász telepesek alapították még a tatárjárás előtt. Első említésekor, 1246-ban az erdélyi püspök birtoka volt, és püspöki birtok maradt egészen a 14. század végéig. 1395-ben a királyé lett, majd Zsigmond 1411-ben a Farkas családnak adományozta. Lakói jobbágysorba süllyedtek, 1876-ig Doboka vármegyéhez, azután Beszterce-Naszód vármegye Besenyői járásához tartozott. Határában 1910-ben Szászlekence község és Desbordes Ernő birtokolták a legnagyobb földterületet. Nemesi udvarháza 15. századi késő gótikus eredetű volt, melyet a 17. század elején átépítettek. 1900 után még lakták, de 1948-ra nyomtalanul eltűnt.
Népessége
[szerkesztés]- 1850-ben 724 lakosából 306 volt német, 301 román, 59 cigány, 31 zsidó és 26 magyar nemzetiségű; 342 evangélikus, 323 görögkatolikus, 31 zsidó, 19 római katolikus és 9 református vallású.
- 1900-ban 948 lakosából 518 volt román, 404 német és 26 magyar anyanyelvű; 436 görögkatolikus, 380 evangélikus, 95 zsidó, 19 református, 12 ortodox és 6 római katolikus vallású.
- 2002-ben 540 fő lakta, közülük 404 vallotta magát román, 122 cigány, 10 magyar és 4 német nemzetiségűnek; 497 ortodox, 17 görögkatolikus, 9 pünkösdista, 8 református és 4 evangélikus vallásúnak.
Látnivalók
[szerkesztés]- A falun kívül, egy magaslaton álló evangélikus templom Erdély egyik legszebb román kori műemléke. Valószínűleg a 12. század végén, de még 1215 előtt épült. Tiszta román stílusú, lényegében eredeti formájában maradt fenn. A lébényi és ákosi templomokhoz hasonlít. A Kacsics nemzetségbeli Simon bán építhette nemzetségi monostornak, mellette a II. világháborúig még láthatóak voltak a bencések egykori kolostorának (vagy Entz Géza szerint a Harinai Farkas család középkori eredetű udvarházának) maradványai. Építőanyaga legnagyobbrészt tégla, de a tornyok sisakja eredetileg kő. Deszkamennyezetét a mai formájában 1748-ban készítették. 1270-ből származó keresztelőmedencéjét a nagyszebeni Brukenthal Múzeum őrzi. A templomot 1999-ben restaurálták.
Jegyzetek
[szerkesztés]- Entz Géza: Erdély építészete a 11–13. században. Kolozsvár, 1994
További információk
[szerkesztés]- A templom a „jupiter.elte.hu”-n[halott link]
- Fényképek a templomról a „www.karpatok.info”-n
- Fényképek a templomról a „www.biserici.org”-on
- Harinai parasztház 1928-ból Archiválva 2016. március 8-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Harinai tájképek