Hajnalmadár
Hajnalmadár | ||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||
Magyarországon védett Természetvédelmi érték: 50 000 Ft | ||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||
Tichodroma muraria Linnaeus, 1766 | ||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||
![]() A hajnalmadár elterjedési területe
egész éves
telelőhely
Összeállította: BirdLife International and Handbook of the Birds of the World (2019) 2019. | ||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Hajnalmadár témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hajnalmadár témájú médiaállományokat és Hajnalmadár témájú kategóriát. |
A hajnalmadár (Tichodroma muraria) a verébalakúak (Passeriformes) rendjébe, ezen belül a Tichodromadidae családjába tartozó Tichodroma nem egyetlen faja.[1][2]
Rendszerezése
[szerkesztés]A fajt Carl von Linné svéd természettudós írta le 1766-ban, a Certhia nembe Certhia muraria néven.[3]
Alfajai
[szerkesztés]- Tichodroma muraria muraria (Linnaeus, 1766)
- Tichodroma muraria nepalensis Bonaparte, 1850[2]
Előfordulása
[szerkesztés]Dél-Európa magas sziklás hegységeiben, a Kárpátokban, Kis-Ázsiában, a Kaukázusban a Himaláján, Kína nyugati részén és Mongóliában fészkel.
Természetes élőhelyei a sziklás környezet. Állandó, nem vonuló faj.[4]
A Kárpát-medencében
[szerkesztés]Magyarországon októbertől áprilisig rendszeres vendég, többnyire egyesével.[5] A legtöbbször a Bükk-hegységben észlelték. Sík vidékeken a legtöbbször kőbányákban, természetes sziklafalakon, várromokon és nagyobb épületeken, templomokon látni, így rendszeresen látogatja a Pannonhalmi Bencés Főapátságot és az esztergomi bazilikát.
Megjelenése
[szerkesztés]Testhossza 16–18 centiméter, szárnyának fesztávolsága 27–32 centiméter, testtömege pedig 15–20 gramm.[5]
Nevét azért kapta, mert válltollai, szárnyfedői és az elsőrendű evezőtollai nagyrészt hajnalpír színűek. Begye és torka a költés idején fekete, télen fehér. Nép nevei — sziklamászó, sziklakúszó — arra utalnak, hogy erős, kapaszkodásra való lábát mesterien használja a meredek sziklafalakon. Csőre hegyes, vékony, lefelé ível.
![]() |
Életmódja
[szerkesztés]Hegyvidéki madár; rendesen a tengerszint felett legalább ezer méterrel költ. A Himalájában 3600-5100 méterig felhatol, majd ősszel lejjebb költözik. Rovarokkal, csigákkal, pókokkal táplálkozik.[5]
Magyarországon telelve a sziklarepedésekből szedegeti ki az apró pókokat, rovarokat, hangyákat, bagolylepkéket, ászkákat, amelyek ezekben az apó zugokban keresnek téli menedéket.
Szaporodása
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Tichodroma_muraria_MHNT.ZOO.2010.11.184.1.jpg/220px-Tichodroma_muraria_MHNT.ZOO.2010.11.184.1.jpg)
Évente egyszer költ. Fészkét fűszálakból, juhgyapjúból, vékony gyökerekből és mohából rakja függőleges sziklafalak repedéseibe, kőfalak üregeibe — olyan helyekre, ahol azt még a rendkívül ügyesen kapaszkodó nyest sem éri el. Ezt a laza szerkezetű fészket szőrrel, tollakkal és finom mohaszálakkal béleli. Egy fészekalja 4-5 fehér alapon rőten pettyezett tojás; ezeken 18-19 napig kotlik. A fiókák 21-23 nap után röpülnek ki.
Természetvédelmi helyzete
[szerkesztés]Az elterjedési területe rendkívül nagy, egyedszáma pedig stabil. A Természetvédelmi Világszövetség Vörös listáján nem fenyegetett fajként szerepel.[4] Magyarországon védett, természetvédelmi értéke 50 000 forint.[5]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ A Jboyd.net rendszerbesorolása. (Hozzáférés: 2022. november 10.)
- ↑ a b A taxon adatlapja az ITIS adatbázisában. Integrated Taxonomic Information System. (Hozzáférés: 2022. november 10.)
- ↑ Avibase. (Hozzáférés: 2022. november 10.)
- ↑ a b A faj adatlapja a BirdLife International oldalán. (Hozzáférés: 2022. november 10.)
- ↑ a b c d Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület oldala. (Hozzáférés: 2018. február 9.)
Források
[szerkesztés]- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2022. november 10.)
- ifj. Vasuta Gábor: Megérkezett az idei első hajnalmadár hazánkba
További információk
[szerkesztés]- Tichodroma
- Madárfajok
- A Kárpát-medence madarai
- Magyarország madarai
- Afganisztán madarai
- Albánia madarai
- Andorra madarai
- Örményország madarai
- Ausztria madarai
- Azerbajdzsán madarai
- Bhután madarai
- Bosznia-Hercegovina madarai
- Bulgária madarai
- Kína madarai
- Horvátország madarai
- Ciprus madarai
- Franciaország madarai
- Grúzia madarai
- Németország madarai
- Görögország madarai
- India madarai
- Irán madarai
- Irak madarai
- Izrael madarai
- Olaszország madarai
- Kazahsztán madarai
- Kirgizisztán madarai
- Liechtenstein madarai
- Észak-Macedónia madarai
- Mongólia madarai
- Montenegró madarai
- Nepál madarai
- Pakisztán madarai
- Lengyelország madarai
- Portugália madarai
- Románia madarai
- Oroszország madarai
- Szerbia madarai
- Szlovákia madarai
- Szlovénia madarai
- Spanyolország madarai
- Svájc madarai
- Tádzsikisztán madarai
- Törökország madarai
- Türkmenisztán madarai
- Ukrajna madarai
- Üzbegisztán madarai
- Algéria madarai
- Belgium madarai
- Csehország madarai
- Gibraltár madarai
- Jordánia madarai
- Libanon madarai
- Luxemburg madarai
- Málta madarai
- Marokkó madarai
- Hollandia madarai
- Szíria madarai
- Az Egyesült Királyság madarai
- Monotipikus madárcsaládok