Babona
A babona vagy hiedelem szűkebb értelemben olyan, a világ mágikus szemléletéből fakadó hitet, vagy erre épülő tevékenységet jelent, ami (tévesen) közvetlen (ok-okozati vagy jel-jelöleti) összefüggést tulajdonít ilyen viszonyban valójában nem álló dolgoknak, az események mozgatóiként sokszor természetfölötti erőket elképzelve.[1][2][3] Tudományos vizsgálata többek között a néprajz és a szociálpszichológia feladata.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Misplaced_truths.jpg/200px-Misplaced_truths.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/RyanAir_Triskaidekaphobia.jpg/200px-RyanAir_Triskaidekaphobia.jpg)
Tágabb (de a köznyelvben inkább csak az újkortól kezdve terjedő) értelemben a „babona” szó jelentése egyszerűen tévhit (ld. lentebb).
A babona szűkebb fogalmához általában hozzátartozik, hogy
- mind a természettudományos ismeretekkel, mind a rendszert alkotó vallások dogmáival szemben áll, ezek alapjaira helyezkedve cáfolható;
- egy adott kultúrán, népcsoporton belül elterjedt hiedelmek nem alkotnak összefüggő rendszert[4] és nincs sem világkép-, sem társadalomszervező erejük (ellenkező esetben inkább mitológiáról beszélünk), noha lehetnek feledésbe merült vallási vagy mitológiai rendszerek maradványai. A hiedelmek rendszert nem alkotó összességét történetileg kialakult népcsoportok esetében gyakorta hiedelemvilágnak nevezzük.
- a hiedelmek kollektív és általában anonim jellegűek, ezért például a jól ismert alkimisták tanai, általában az áltudományok, vagy betegek tévképzetei – bár sokszor babonákból táplálkoznak vagy azokhoz igen hasonlóak – csak nagyon tág értelemben nevezhetőek babonának; a babonás hiedelmek csoportra és nem egyénre jellemzőek, és inkább mémként terjednek, semmint kizárólag egy egyénhez lennének kapcsolhatóak.
- tartósak, sok babona hosszú évszázadokon át is kimutatható, kultúrtörténeti korszakokon át él és hat.
Etimológia
[szerkesztés]A szó eredetét többféleképp magyarázzák, pl. a „babvetés” (jóslási módszer) szóból,[5] illetve a bogumil mozgalomra használt ószerb eredetű babuni („bogumilok”) szóból,[6][7] vagy pedig egy „tévhit” jelentésű szlovák jövevényszóból.[8]
A fogalom és szó története
[szerkesztés]A babona szó megfelelője az európai civilizáción belül a Római Birodalom latin nyelvének superstitio szavára vezethető vissza, és valószínű, hogy eredetileg szinonim, illetve részfogalmi kapcsolatban állt a vallás fogalmával. A „babonás” ember bölcs ember volt, aki körültekintően mérlegeli a körülményeket (ide értve természetesen az istenek által küldött előjeleket is), és cselekedeteit a lehetséges következményekhez mérten szabja meg. Cicero már használta ettől kicsit különböző értelemben is (elválasztva a „vallásos” szó értelmétől), úgy értelmezve, mint a léleknek félelmetes természetfeletti erők okozta rettegését (Az istenek természetéről, II. 28. 72.). A görög nyelvben ennek megfelelő szó, a deisidaimonia (természetfölötti lényektől való félelem) volt. A görög kifejezéshez már kapcsolódott pejoratív értelem, mivel a keleti istenkultuszok barbárnak tekintett jelenségeire is alkalmazták.[9][10] Publius Cornelius Tacitus római történetíró a kereszténységet nevezte ilyen értelemben „veszedelmes babonának”.[11]
Aquinói Tamástól eredeztethetően,[3] a középkori hittudomány értelmezésében olyan hiedelmekre használták, amelyek ellentétesek voltak a kereszténységgel, hamis istenképen (bálvány) alapultak.
A tizenkilencedik században kialakult klasszikus néprajztudomány szerint a babona (ti. egy hiedelem babonának minősítettsége/minősíthetősége) nem kultúrafüggetlen, hanem csak az uralkodó (hivatalos) nézetek és a népi elképzelések szembeállításaként értelmezhető. Hiedelem, elítélő szóval babona[12] tehát a hivatalos (állami, egyházi, tudományos) intézmények által képviselt eszméktől függetlenként létező, a népi tudatban gyökerező, és abban továbbélő eszme, elképzelés. Az ilyen eszmerendszer vagy hiedelemvilág legfőbb feladata az „intézményesült” eszmék által ki nem elégített társadalmi (vallásos, spirituális) igények kielégítése.[13][14]
Ma főként olyan hitekre alkalmazzák, amelyeknek nincs tudományos vagy logikus alapjuk. A népi hiedelemvilág visszaszorulásával, a természettudományos világkép elterjedésével összefüggésben modern szerzők sokszor, tágabb értelemben, egyszerűen a „tévhit” szó jelentésével egyezően használják (pl. „tudományos babona”, helytelenül értelmezett és elferdített tudományos tétel). A szót többnyire pejoratív értelemben használták és használják mások feltételezetten irracionális hiedelmeire, így rendkívül szubjektív. Leggyakrabban szerencsével, jóslással és spirituális lényekkel kapcsolatos hiedelmekre és gyakorlatokra utal.
Fogalomváltozatok és megközelítési módok
[szerkesztés]Babona a világvallások és történelmi egyházak tanai szerint
[szerkesztés]Babona a Biblia szerint
[szerkesztés]Az Ószövetségben a környező népek vallási szokásai állandó kísértést jelentettek a zsidó nép számára, hogy az egy, igaz Isten kultuszától eltérjenek. Bár Izrael tudta, hogy a jövőt csak Isten emberei, a próféták ismerhetik, mégis előfordult a halottidézés (1Sám 28,7-25), a jóslás (Ez 11,26; Zak 10,2) és az asztrológia (Jer 10,2; Iz 47,13). A jóslást halállal büntették, és az álmok jelentését csak akkor fogadták el, ha azok Istentől eredtek (Ter 41,16; Dán 1,27-30).
Hasonlóképpen büntették a varázslást, de minden tiltás ellenére többen használtak amuletteket. (2Mak 12,40; Ter 35,40; Bír 8,24; Iz 3,40). Pál apostol Barjézus zsidó varázslót a Sátán fiának nevezi (ApCsel 13,10), valamint a Galatákhoz írt levélben a babonaságot a „test cselekedetei” közé sorolja (5,20).
A babonaság keresztény megítélése
[szerkesztés]A babona a hitetlen ember számára fogódzópont előre nem látható helyzetekben, és inkább valláspótlék, mint hamis istentisztelet. A hívők esetében a babonaság lehet tréfa is. A komolyan vett babona bűn az első parancsolat és a vallásosság erénye ellen, a katolikus egyház komolyan óvja tőle híveit.
Magyarországon a nagyszombati katolikus tartományi zsinat 1611-ben és 1629-ben a következőképp fogalmazott:
- „A ráolvasást, mágiát, jövendölést, sorsvetést, tenyérjóslást, kuruzslást a prédikációban gyakran ostorozzák, és ha valakiről kiderül a babonaság, értesítsék róla a püspököt.”
- „Az egyszerű nép könnyen babonás, sok helyen javasasszonyok babonával gyógyítanak és ráolvasásokat művelnek. A plébános kérdezze gyónásban és azon kívül is, gyógyítanak-e babonás módon embereket vagy állatokat, és térítse el ettől az embereket.”
Hivatkozások
[szerkesztés]Néhány manapság is elterjedtebb babona
[szerkesztés]- péntek 13.
- fekete macska[15]
- négylevelű lóhere[16]
- szerencsepatkó[16]
- Kéményseprő[16]
- üstökösök mint a háború előjelei
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Ádám György: A tudomány fejlődésének kényszerű kísérője: az áltudomány Archiválva 2012. március 24-i dátummal a Wayback Machine-ben
- ↑ Dale B. Martin: Inventing superstition: from the Hippocratics to Christians , Google books elektronikus könyvváltozat, 2. fej. beill.: 2011. 07. 05.
- ↑ a b Helen L. Parish, William G. Naphy: Religion and superstition in Reformation Europe („Vallás és babona a reformáció Európájában”). Manchester University Press, 2002. Google books elektronikus könyvváltozat; hiv. beill.: 2011. 07. 05., 3. o. első ott kezdődő bekezdés közepe
- ↑ Zsidó Lexikon: Babona. Hiv. beill. 2011. 07. 05.
- ↑ Magyar katolikus lexikon: Babona (címszó); hiv. beill. 2011. 07. 05.
- ↑ Budenz József: (szószedet) a Nyelvtudományi Közleményekben, VI. köt. (1867)., 295. o. („Vegyes apróságok”)
- ↑ A Pallas nagylexikona
- ↑ Szokincshalo.hu Archiválva 2012. január 18-i dátummal a Wayback Machine-ben szótára
- ↑ Catholic Encyclopedia: Superstition. Hiv. beill. 2011. 07. 05.
- ↑ Fanny Bergen: Current superstitions. Hiv. beill. 2011. 07. 05.
- ↑ Encyclopædia Britannica: [1]. Hiv. beill. 2011. 07. 05.
- ↑ Babona - Magyar néprajzi lexikon
- ↑ Babona címszó a Pallas Nagylexikonában
- ↑ Hiedelem - Magyar néprajzi lexikon
- ↑ A fekete macska babona eredete Archiválva 2016. június 4-i dátummal a Wayback Machine-ben Mosthallottam.hu, 2016.május 3. (magyarul)
- ↑ a b c Négylevelű lóhere, patkó, kéményseprő és a szerencse Archiválva 2016. október 31-i dátummal a Wayback Machine-ben Mosthallottam.hu, 2016.október 15. (magyarul)
További információk
[szerkesztés]- Hisz ön a varázslatban? (a mágia és babona szerepe mindennapjainkban). Informed.hu. Beill. 2011. 07. 05.
- Folkloristic: An Introduction
- Babona. Apologia.hu szótári bejegyzés.
- Horváth András: Napjaink tévtanításai (kézirat).
- Szepesy Gyula: Ne légyen egy perc elveszítve (részlet a szerző Nyelvi babonák c. könyvéből; Gondolat Kiadó, 1986, 20-57 o).
- Bélley Pál: Kíváncsiak klubja (Válogatás a Rádió műsorából). Az alábbi kiadvány: Kíváncsiak klubja, RTV-Minerva, Bp., 1978.; ISBN 963-223-138-4 elektronikus változata (MEK). Hiv. beill.: 2011. aug. 10.
- Róheim Géza: A varázserő fogalmának eredete; Posner Ny., Bp., 1914
- Ráth-Végh István: A varázsvessző. Régi és új babonák. Furcsaságok-érdekességek; Fővárosi Könyvkiadó, Bp., 1945
- Ditte Bandini–Giovanni Bandini: Babonák lexikona; ford. Csiklós Andrásné, R. Keresztény Györgyi, magyar vonatkozásokkal kieg. Tátrai Zsuzsanna; Athenaeum 2000, Bp., 2003
- Hoppál Mihály: Hiedelem és hagyomány; L'Harmattan, Bp., 2006 (Szóhagyomány)
- Charles Godfrey Leland: A cigányok mágiája és jövendőmondó módszere. Varázslatokkal, a gyógyító mágia fajtáival, anekdotákkal és mesékkel illusztrálva; ford. Ladányi Krisztina; Hermit, Miskolc, 2006
- Babonás könyvem; szerk. Kemenyeczki Edit; E-Rendszerház, Szentendre, 2006
- Hiedelmek, hagyományok, babonák. A világ minden tájáról; összeáll. Rosta Erzsébet, Rábai Attila; Korona, Bp., 2007
- Angelica Wolf [Takács Erika]: Babonák könyve. A világ népeinek babonái, mitológiái; Könyvmíves, Bp., 2009
- Deborah Murrell: Babonák. 1013 babona; ford. Király Róbert; Pannon-Literatúra, Kisújszállás, 2010
- Babonák pagodája. Babonák, hiedelmek, népszokások, megfigyelések; szerk. Tóthné Pesti Rita, Varga Annamária; Egyesített Egészségügyi és Szociális Intézmény, Győr, 2012
- Tóth G. Péter: Boszorkánypánik és babonatéboly; Balassi, Budapest, 2020 (Vallásantropológiai tanulmányok Közép-Kelet-Európából)