Kvassó
Kvassó (szlovákul Kvašov) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, az Puhói járásban.
Kvassó (Kvašov) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Kerület | Trencséni | ||
Járás | Puhói | ||
Rang | község | ||
Első írásos említés | 1471 | ||
Polgármester | Marián Pavlík | ||
Irányítószám | 020 62 | ||
Körzethívószám | 042 | ||
Forgalmi rendszám | PU | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 653 fő (2021. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 90 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 332 m | ||
Terület | 7,47 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Kvassó weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kvassó témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség | |||
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Fekvése
szerkesztésPuhótól 11 km-re délnyugatra fekszik, egykor a Horóchoz tartozott.
Története
szerkesztésA mai település területén a korai bronzkorban a lausitzi kultúra, később a puhói kultúra települése állt. 1456-ban beiktatták Jablonowcz-i Gáspárt, Boldizsárt és Menyhértet Jablonowcz, Marsfalwa, Mykosfalwa, Kysterna, Waska, Quasow falvak teljes és Plewnik, valamint Kolochyn falvak részbirtokába.[2]1471-ben "Quazzow" alakban említik. 1504-ben "Kwaso", 1598-ban "Kwassow" alakban szerepel. Lednic várának uradalnmához tartozott. 1598-ban malma és 28 háza volt. 1720-ban 18 adózója volt, közülük 12 zsellér. 1784-ben 69 házában 73 családban 376 lakosa élt. 1828-ban 61 háza és 427 lakosa volt, akik mezőgazdasággal, fuvarozással foglalkoztak. A 19. században pálinkafőzdéje működött.
Vályi András szerint " KVASSO. Nemes Kvassó. Tót fau Trentsén Várm. földes Ura Kvassay Uraság, fekszik Vág Beszterczének szomszédságában, mellynek filiája, határjában réttye, legelője, fája van; de földgye soványas."[3]
Fényes Elek szerint " Kvassó , Trencsén m. tót falu, Besztercze mellett: 160 kath., 16 zsidó lak. Kastély; urasági majorság; jó rét és legelő; sovány föld. F. u. Kvassay család. Ut. p. Trencsén."[4]
A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.
Népessége
szerkesztés1910-ben 551, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 674 lakosából 670 szlovák volt.
2011-ben 671 lakosából 644 szlovák volt.
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ DLDF 107364.
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.