Panonska nizina
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/Carpathian_Basin-Pannonian_Basin.jpg/300px-Carpathian_Basin-Pannonian_Basin.jpg)
Panonska nizina je ravnica u središnjoj Europi. Nalazi se između Dinarida, Alpa i Karpata. Kroz nju prolazi rijeka Dunav.
Panonska nizina obuhvaća područja sljedećih država:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Hortobagy-ziehbrunnen.jpg/300px-Hortobagy-ziehbrunnen.jpg)
![Medvednica](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Medvednica_%284217932845%29.jpg/220px-Medvednica_%284217932845%29.jpg)
Otočne planine predstavljaju ostatke spuštenog dijela stare mase, t.j. unutarnjih Dinarida. Protežu se od zapada prema istoku. Izgrađene su od stijena različite starosti: paleozojskih škriljevaca, mezozojskog vapnenca itd.
Aluvijalne ravni Dunava, Tise, Morave i Save su karakteristične za Panonski bazen. To su najniži i najmlađi oblici reljefa ove regije. Sastoje se od riječnih nanosa: gline, pijeska i lesa. Obrasle su ritskim šumama i trskom. Zbog čestog plavljenja u aluvijalnim ravnima sprovode se procesi melioracije.
Praporne visoravni su eolski elementi reljefa na dnu Panonskog bazena. Nastale su tijekom pleistocena prijenosnom snagom vjetra.
Pješčare su, kao i praporne visoravni, eolski elementi reljefa. Javljaju se u Panonskom bazenu. Nastale su radom vjetrova u pleistocenu. U njima se javlja nedostatak vode. Javljaju se pješčane dine, a pijesak je nekada bio pokretan - "živi pijesak", a sada je umiren šumskom i travnom vegetacijom.
To je naziv za planine usred Panonske nizine. Među antipanonate spadaju Medvednica i Ivanščica.