מתוך ויקימילון, מיזם רב לשוני ליצירת מילון חופשי שיתופי.
ניתוח דקדוקי
|
כתיב מלא |
שני
|
הגייה* |
sheni
|
חלק דיבר |
תואר
|
מין |
זכר
|
שורש |
שׁ־נ־י/ה ב
|
דרך תצורה |
|
נטיות |
נ׳ שֵׁנִית או שְׁנִיָּה, ר׳ שְׁנִיִּים, נ"ר שְׁנִיּוֹת
|
- הבא לאחר זה שבראש.
- ”אֶת־הַכֶּבֶשׂ הָאֶחָד, תַּעֲשֶׂה בַבֹּקֶר; וְאֵת הַכֶּבֶשׂ הַשֵּׁנִי, תַּעֲשֶׂה בֵּין הָעַרְבָּיִם.“ (שמות כט, פסוק לט)
- ”וַיִּשְׁלַח, רֹכֵב סוּס שֵׁנִי – וַיָּבֹא אֲלֵהֶם, וַיֹּאמֶר כֹּה־אָמַר הַמֶּלֶךְ שָׁלוֹם; וַיֹּאמֶר יֵהוּא מַה־לְּךָ וּלְשָׁלוֹם, סֹב אֶל־אַחֲרָי.“ (מלכים ב׳ ט, פסוק יט)
- ”בַּמֶּרְכָּבָה הָרִאשֹׁנָה, סוּסִים אֲדֻמִּים; וּבַמֶּרְכָּבָה הַשֵּׁנִית, סוּסִים שְׁחֹרִים.“ (זכריה ו, פסוק ב)
'שני', מן šinā
'שניים', פיניקית 𐤔𐤍𐤉 (שני)[1].
- מקור המילה קיים כבר בשפה קדם-שמית בהגיית: תִֿין -ṯin. אכדית: בהגיית -שִׁינַא 𒋛𒅔 šinā . מצרית-קדומה: senui, בהוראת שניים (נקבה - שֶֹנְתִי), ראו גם: ṯnj בהוראת "כפול". מושאלת ללשון קופטית, בהגיית - (snay) ⲥⲛⲁⲩ בהוראת שתיים [2] (ממנה נגזר במצרית עתיקה senu פירוש - שֶני ,עמית. se-nu בהוראת - "תוסף"[3]). ערבית: איתַֿני اِثْنَانِ .
- צורת הסודר של המילה שניים
ניתוח דקדוקי
|
כתיב מלא |
שוני
|
הגייה* |
shoni
|
חלק דיבר |
שם־עצם
|
מין |
זכר
|
שורש |
שׁ־נ־י/ה א
|
דרך תצורה |
משקל קֹטֶל
|
נטיות |
|
- עברית חדשה (יש לשכתב פירוש זה): הבדל.
- להגדרה זו אין משפט מדגים. אתם מוזמנים לתרום לוויקימילון ולהוסיף אותו.
רשימה של ערכים שיש להוסיף להם משפטים מדגימים תמצאו כאן.
'שונה', שָׁנִיתֻ šanītu
'משהו שונה, משהו אחר', שׁיניתוּ šinītu
'שינוי'.
ניתוח דקדוקי
|
כתיב מלא |
שני
|
הגייה* |
shani
|
חלק דיבר |
שם־עצם
|
מין |
זכר
|
שורש |
|
דרך תצורה |
|
נטיות |
|
- צבע אדום עז, המופק מתמצית של כנימת־מגן.
- ”בְּנוֹת יִשְׂרָאֵל, אֶל־שָׁאוּל בְּכֶינָה; הַמַּלְבִּשְׁכֶם שָׁנִי, עִם־עֲדָנִים – הַמַּעֲלֶה עֲדִי זָהָב, עַל לְבוּשְׁכֶן.“ (שמואל ב׳ א, פסוק כד)
- ”לְכוּ־נָא וְנִוָּכְחָה, יֹאמַר יְהוָה – אִם־יִהְיוּ חֲטָאֵיכֶם כַּשָּׁנִים, כַּשֶּׁלֶג יַלְבִּינוּ; אִם־יַאְדִּימוּ כַתּוֹלָע, כַּצֶּמֶר יִהְיוּ.“ (ישעיהו א, פסוק יח)
- שם פרטי לנקבה.
- באכדית, משלח היד של צובעי הטקסטיל נקרא: šintu או šanū.
- יש שיטות שהצבע מופק מעפצים. (ו'תולעת' הוא מראה כמו תולעת בתוך הצבע) לדעת הרמב"ם[4] השם 'שני' כי היה צורך לצבוע בו "פעם שניה".
- ↑ A Comparative Semitic Lexicon of the Phoenician and Punic Languages, TOMBACK Richard, page 427
- ↑ "An Egyptian Hieroglyphic Dictionary" מאת: ארנסט ווליס, עמ' 673
- ↑ "An Egyptian Hieroglyphic Dictionary" מאת: ארנסט ווליס, עמ' 603
- ↑ כך התפארת ישראל בהקדמה לסדר מועד מביא בשמו (פיה"מ פ"ג פרה) אך בדבריו לפנינו לא נמצא