שער ברנדנבורג
![]() | |
מידע כללי | |
---|---|
סוג | שער ניצחון |
על שם |
ברנדנבורג ![]() |
כתובת |
דורות'ינשטט ![]() |
מיקום |
ברלין ![]() |
מדינה |
גרמניה ![]() |
בעלים |
ברלין ![]() |
הקמה ובנייה | |
תקופת הבנייה | ?–1791 |
תאריך פתיחה רשמי |
6 באוגוסט 1791 ![]() |
חומרי בנייה |
אבן חול ![]() |
אדריכל |
קארל גוטהארד לאנגהאנס ![]() |
סגנון אדריכלי |
התחייה היוונית ![]() |
מידות | |
גובה |
26 מ' ![]() |
קואורדינטות | 52°30′59″N 13°22′40″E / 52.516272222222°N 13.377722222222°E |
אתר רשמי | |
![]() ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/Berlin_Brandenburger_Tor_BW_3.jpg/250px-Berlin_Brandenburger_Tor_BW_3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Reuven_Rivlin_visit_to_Germany_May_2015_%283031%29.jpg/250px-Reuven_Rivlin_visit_to_Germany_May_2015_%283031%29.jpg)
שער ברנדנבורג (בגרמנית: Brandenburger Tor) הוא שער ניצחון ואחד מסמליה החשובים ביותר של גרמניה בכלל וברלין בפרט. השער ממוקם בפאריזר פלאץ, והוא השער היחיד שנותר מתוך מספר שערים שבעבר שימשו ככניסה ראשית לעיר. מאז הקמתו (בנייתו הייתה כנראה בין השנים 1788 עד 1791), שימש כמה משטרים כסמל לשלטונם, תוך שינויים רבים בתפקודו ובסמליו החיצוניים.
מבנה השער
[עריכת קוד מקור | עריכה]השער מתנשא לגובה של 26 מטרים, רוחבו 65.5 מטרים ועוביו 11 מטרים. השער מעוצב בהשראת הפרופילאה, ששימש ככניסה לאקרופוליס באתונה, יוון והיווה חלק מגישה אדריכלית רחבה יותר של הקלאסיציזם שהייתה נפוצה באותה תקופה ושאבה אלמנטים רבים מהתקופה היוונית.
השער כולל 12 עמודים דורים המתנשאים לגובה של 15 מטרים ובקוטר של מטר וחצי, שישה בכל צד, אשר דרכו מתאפשרים חמישה מעברים, אף על פי שבעת פתיחתו הורשה שימוש בשני מעברים בלבד. כיום השער פתוח להולכי רגל בלבד.
היסטוריה
[עריכת קוד מקור | עריכה]שער ברנדנבורג הוזמן על ידי פרידריך וילהלם השני, מלך פרוסיה כסימן לשלום, ונבנה בין השנים 1788–1791 על ידי קארל גוטהארד לאנגהאנס.
על קצהו העליון של השער, הוצבה קוודריגה, מרכבה המובלת על ידי ארבעה סוסים, כאשר אלת הניצחון (ויקטוריה) הנושאת ענף זית רוכבת בה, אך היא נבזזה על ידי נפוליאון בשנת 1806 ונלקחה לפריז לאחר כיבוש ברלין. הקוודריגה הושבה ב-1814, אך ענף הזית הוחלף לצלב ברזל.
עם עליית השלטון הנאצי, שימש השער כסמל לכוחם והוא המבנה היחידי ששרד, מלבד האקדמיה לאמנות בכיכר פאריזר עד שנת 1945. השער שופץ לאחר המלחמה, אך ב-13 באוגוסט 1961, עם בניית חומת ברלין, נהפך האזור לשטח סגור. ב-14 באוגוסט השער נסגר לתנועה ונאסר כל מעבר בין צידה המזרחי לצידה המערבי. החיילים המזרח גרמניים היו היחידים שיכלו להתקרב לשער.
ב-12 ביוני 1987, נשיא ארצות הברית, רונלד רייגן, נאם בצידה המערבי של החומה לאנשי מערב גרמניה, כאשר למעשה הנאום כוון גם לצידה המזרחי ולאנשיה. בנאום זה קרא רייגן את קריאתו המפורסמת, "מר גורבצ'וב, הפל חומה זו!".
28 שנים לאחר בנייתה, נפלה חומת ברלין ב-1989, וב-22 בדצמבר, כחודש וחצי לאחר נפילתה, נפתח השער מחדש.
ב-21 בדצמבר 2000, בעלות של קרוב ל-3 מיליון דולר, שופץ ושומר השער. בנוסף, כאחד מסמליה של גרמניה, מוטבע השער על מטבעות אירו גרמנים בסך 10 אירו-סנט, 20 אירו-סנט ו-50 אירו-סנט וכיום הוא פתוח לתנועה ומשמש כאתר תיירות וכאחד מסמליה החשובים ביותר של העיר ברלין.
ב-9 בינואר 2017 הואר השער בדגלי ישראל כמחוה לפיגוע הטרור שאירע יום קודם לכן בירושלים, בו מחבל פלשתינאי נהוג במשאית זיהה קבוצה של חיילים יורדת מאוטובוס סמוך לטיילת בארמון הנציב, ורצח 4 חיילים.[1]
ב-7 באוקטובר 2023, בעקבות מתקפת הטרור של חמאס על ישראל בה אלפי מחבלים טבחו וביצעו פשעים נגד האנושות בכ-1,145[2] ישראלים וחטפו 251 בני אדם נוספים - בהם קשישים, נשים וילדים - הואר השער בצבעי דגל ישראל. ב-9 בנובמבר הואר השער בצבעי כחול-לבן ועליו היה כתוב "לעולם לא עוד זה עכשיו!" בגרמנית.[3]
גלריית תמונות
[עריכת קוד מקור | עריכה]
|
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]עיינו גם בפורטל: | |||
---|---|---|---|
![]() |
ברלין |
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- פרדריק טיילור, חומת ברלין: 13 באוגוסט 1961- 9 בנובמבר 1989, (מאנגלית: עדי גינצבורג-הירש), הוצאת מטר, תל אביב תשס"ט, 2008.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]אתר האינטרנט הרשמי של שער ברנדנבורג (בגרמנית)
אתר האינטרנט הרשמי של שער ברנדנבורג (באנגלית)
שער ברנדנבורג, ברשת החברתית פייסבוק
שער ברנדנבורג, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
מבט פנורמי - שער ברנדנבורג וכיכר פאריזר, באתר "360°Panoramas - Cities in Germany"
- שער ברנדנבורג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ איילה גושן, "צמרמורת, הרגשת ניצחון": דגל ישראל על שער ברנדנבורג בברלין, באתר ynet, 10 בינואר 2017
- ^ ※ נכון ל-25 באוקטובר, הוערך מספר ההרוגים בכ-1,400, ראו מלחמת "חרבות ברזל" (תמונת מצב נכון ל-25 באוקטובר 2023, 13:00), באתר של מרכז המידע למודיעין ולטרור, 25 באוקטובר 2023. בעקבות זיהוי גופות נוספות השתנתה ההערכה, ראו
ציוץ של כאן חדשות ברשת החברתית אקס (טוויטר), 8 בנובמבר 2023
- ^ ציקי ברנדוין, "לעולם לא עוד זה עכשיו!" הכיתוב על השער המפורסם בגרמניה | צפו, באתר ערוץ 7, 9 בנובמבר 2023.