Codex Bezae
Codex Bezae Cantabrigensis (Gregory-Aland no. D tai 05) on merkittävä Uuden testamentin käsikirjoitus 400- tai 500-luvulta. Se on kirjoitettu eteläisen Ranskan tai eteläisen Italian alueella.[1] Jean Calvinin oppilas Theodor Beza lahjoitti sen Cambridgen yliopiston kirjastolle vuonna 1581.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/Codex_Bezae_-_Greek_Luke_23-47_to_24-1_%28The_S.S._Teacher%27s_Edition-The_Holy_Bible_-_Plate_XXV%29.jpg/140px-Codex_Bezae_-_Greek_Luke_23-47_to_24-1_%28The_S.S._Teacher%27s_Edition-The_Holy_Bible_-_Plate_XXV%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Codex_Bezae_-_Latin_Luke_23-47-24-1_%28The_S.S._Teacher%27s_Edition-The_Holy_Bible_-_Plate_XXVI%29.jpg/140px-Codex_Bezae_-_Latin_Luke_23-47-24-1_%28The_S.S._Teacher%27s_Edition-The_Holy_Bible_-_Plate_XXVI%29.jpg)
Käsikirjoitus on kaksikielinen, se sisältää sekä kreikan- että latinankielisen tekstin. Siihen sisältyy suurin osa neljästä kanonisesta evankeliumista, osia Apostolien teoista sekä pieni katkelma Kolmannesta Johanneksen kirjeestä.[1]
Codex Bezae esittää evankeliumit poikkeavassa järjestyksessä: Matteus, Johannes, Luukas ja Markus. Evankeliumeista ainoastaan Luukas on täydellinen.[1]
Eroavaisuudet muiden käsikirjoitusten kanssa
muokkaaCodex Bezaessa on paljon poikkeavia tekstivariaatioita, mutta sitä ei pidetä kaikista luotettavimpana lähteenä.[3] Se on osin ristiriitainen, ja osin sopusointuinen Codex Vaticanuksen, Codex Sinaiticuksen ja Codex Alexandrinuksen kanssa. Esimerkkejä eroavaisuuksista löytyy seuraavista kohdista: Matteus 23:14; 24:36; 27:49; Markus 7:16; 9:44, 46; 11:26; Luukas 15:21; Johannes 5:4.
Kirjoitusasu
muokkaaKoodeksi on kirjoitettu yhteen sarakkeeseen sivua kohti. Siihen kuuluu 406 lehteä alkuperäisestä noin 534:stä. Kreikankielinen teksti on vasemmalla ja latinankielinen oikealla sivulla. Jokaisen kirjan kolme ensimmäistä riviä on kirjoitettu punaisella. Codex Bezae on kirjoitettu majuskelikirjoituksella. Käsikirjoitusta on työstänyt ainakin yhdeksän korjaajaa 500- ja 1100-lukujen välillä.
Lähteet
muokkaa- ↑ a b c Fenlon, John Francis: Codex Bezae The Catholic Encyclopedia. Vol. 4. New York: Robert Appleton Company, 1908.. Viitattu 13.7.2014. (englanniksi)
- ↑ Gilbrant, Thoralf, Odeberg, Hugo, Saarisalo, Aapeli & Koilo, Toivo (toim.): Iso Raamatun Tietosanakirja, s. 11. Osa 1. Tikkurila: Raamatun Tietokirja, 1988. ISBN 951-606-041-2.
- ↑ Kenyon, Frederic: Our Bible and Ancienct Manuscripts (verkkoversio) (Kenyon, F: Our Bible and Ancienct Manuscripts, Eyre and Spottiswoode, London, 1895, sivut 139–144) archive.org. Viitattu 15.7. 2014. (englanniksi)
Aiheesta muualla
muokkaa- kreikaksi ja latinaksi Codex Bezaessa - käännös ja kommentit (kreikaksi) (latinaksi) (ranskaksi)
- Codex Bezae - Bible Researcher (englanniksi)
- Codex Bezae and the Da Vinci Code (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)