Usbeki keel
Usbeki keel (o‘zbek tili) | |
---|---|
Kõneldakse | Usbekistanis, Kõrgõzstanis ja mujal |
Kokku kõnelejaid | 35–37 miljonit |
Keelesugulus |
altai keeled turgi keeled tšagatai keeled usbeki keel |
Ametlik staatus | |
Ametlik keel |
![]() |
Keelekoodid | |
ISO 639-1 | uz |
ISO 639-2 | uzb |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Idioma_uzbeko.png/220px-Idioma_uzbeko.png)
Usbeki keel (usbeki keeles o‘zbek tili või o‘zbekcha) on turgi keelte tšagatai rühma kuuluv keel, Usbekistani riigikeel. Seda kõnelevad Usbekistanis ja selle naabruses elavad usbekid.
Erinevatel andmetel on usbeki keele kõnelejaid 35[1]–37 miljonit.
Tadžikistani naabruses räägib usbeki keelt 873 000 inimest. Neist Kõrgõzstanis 550 096 ja Türkmenistanis 317 000.[1]
Tähestik
[muuda | muuda lähteteksti]Kuni 1928. aastani kasutati usbeki keeles kirjutamiseks araabia kirja, seejärel mindi üle ladina tähestikule. 1940. aastal võeti kasutusele kirillitsa, 1992. aastal aga jälle ladina tähestik.
Usbeki keel on lähisuguluses uiguuri keelega.
Kaasaegne usbeki ladina tähestik:
А а | B b | D d | Е е | F f | G g | H h | I i | J j | K k |
L l | М m | N n | О о | P p | Q q | R r | S s | Т t | U u |
V v | X x | Y y | Z z | Oʻ oʻ | Gʻ gʻ | Sh sh | Ch ch | ng | ʼ |
Usbeki kirillitsa tähestik:
А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж | З з | И и |
Й й | К к | Л л | М м | Н н | О о | П п | Р р | С с | Т т |
У у | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Ъ ъ | Ь ь | Э э | Ю ю |
Я я | Ў ӯ | Қ қ | Ғ ғ | Ҳ ҳ | ʼ |
Foneetika
[muuda | muuda lähteteksti]Erinevalt enamusest teistest turgi keeltest puudub usbeki kirjakeeles vokaalharmoonia.
Sõnavara
[muuda | muuda lähteteksti]Võrreldes teiste turgi keeltega on usbeki keeles rohkem pärsia (tadžiki) ja araabia laensõnu.
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ 1,0 1,1 Usbeki keel. Ethnologue.
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]- Usbeki nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus