Mühlbergi lahing
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (August 2012) |
Mühlbergi lahing | |||
---|---|---|---|
Osa Schmalkaldeni sõjast | |||
![]() Mühlbergi lahing, Luis de Ávila (1550). | |||
Toimumisaeg | 24. aprill 1547 | ||
Toimumiskoht |
Mühlberg, Saksimaa, Saksa-Rooma riik (tänapäeva Saksamaa) | ||
Tulemus | Otsustav Hispaania-Keisririigi võit | ||
Osalised | |||
| |||
Väejuhid või liidrid | |||
| |||
Jõudude suurus | |||
| |||
Kaotused | |||
|
Mühlbergi lahing oli reformatsiooni ajal suur lahing Mühlbergi juures Saksimaa kuurvürstiriigis, milles Saksa-Rooma riigi katoliiklikud vürstid keiser Karl V juhtimisel alistasid otsustavalt Saksi kuurvürsti Johann Friedrich I ja Hesseni maakrahvi Philipp I juhitava protestantlike vürstide luterliku Schmalkaldeni liidu.
Lahing
[muuda | muuda lähteteksti]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Carlos_V_en_M%C3%BChlberg%2C_by_Titian%2C_from_Prado_in_Google_Earth.jpg/260px-Carlos_V_en_M%C3%BChlberg%2C_by_Titian%2C_from_Prado_in_Google_Earth.jpg)
Hispaania-Keisririigi vägesid juhtisid keiser Karl V ja tema väejuht Saksamaal don Fernando Álvarez de Toledo, Alba hertsog. Schmalkaldeni liidu väejuhid ei jõudnud kokkuleppele mingigi sõjalise tegevuse suhtes lahinguväljal, võimaldades seeläbi Karli vägedel läbida liidu kaitse.
Keiser oli sel ajal 47-aastane ja põdes podagrat. Ta viidi seepärast lahingusse kandetoolis, erinevalt suurepärasest sõjaratsust ja moodsast turvisest, mida kujutas tema õuekunstnik Tizian.
Hispaania-Keisririigi armee Alba hertsogi juhtimisel jõudis Elbele 23. aprillil ja lahing algas hommikul vara. Karli väed, kes olid enamasti hea väljaõppega Hispaania elukutselised sõdurid ja palgasõdurid, kasutasid ära varahommikust udu, et Schmalkaldeni vägesid tiivalt rünnata. Protestantide vägesid üllatati täielikult ja pärast sümboolset vastupanu põgenesid need paanikas.
Lõpuks protestantide armee hävitati (üle 7000 surnu või haavatu ja 1000 vangi) ja mitmed protestantide juhid (sealhulgas Saksi kuurvürst Johann Friedrich I ja Hesseni maakrahv Philipp I) vangistati.
Tagajärjed
[muuda | muuda lähteteksti]Hispaania-Keisririigi vägede võit viis Schmalkaldeni liidu lagunemiseni. Johann Friedrich vangistati (Ungari husaaride poolt lahingu ajal) ja Wittenbergi kapitulatsiooni tingimustel mõni nädal hiljem pidi ta loobuma kuurvürsti tiitlist ja suurest osast oma maadest oma nõo Moritzi kasuks.
See lahing andis sõja võidu Karlile ja Schmalkaldeni sõda sai läbi; ainult kaks linna jätkasid vastupanu, kuid protestantide probleem jäi. Paljud vürstid ja peamised reformistid, nagu Martin Bucer, põgenesid Inglismaale, kus nad mõjutasid otseselt Inglise reformatsiooni.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Saxonia_Museum_f%C3%BCr_saechsische_Vaterlandskunde_I_49.jpg/270px-Saxonia_Museum_f%C3%BCr_saechsische_Vaterlandskunde_I_49.jpg)