Laisaba
Ilme
Laisaba | |
---|---|
![]() Laticauda colubrina | |
Taksonoomia | |
Riik |
Loomad Animalia |
Hõimkond |
Keelikloomad Chordata |
Alamhõimkond |
Selgroogsed Vertebrata |
Klass |
Roomajad Reptilia |
Selts |
Soomuselised Squamata |
Alamselts |
Maolised Serpentes |
Infraselts |
Alethinophidia |
Ülemsugukond |
Colubroidea |
Sugukond |
Mürknastiklased Elapidae |
Alamsugukond |
Laisabalased Laticaudinae |
Perekond |
Laisaba Laticauda Laurenti, 1768 |
Laisaba (Laticauda) on maoperekond. Teadlased loevad, et laisaba hammustus on loomadele eluohtlik, kuid oma tasase loomuse tõttu hammustavad nad harva.
Klassifikatsioon
[muuda | muuda lähteteksti]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cf/Tricot_ray%C3%A9-2.jpg/220px-Tricot_ray%C3%A9-2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Banded_Sea_Snake-jonhanson.jpg/220px-Banded_Sea_Snake-jonhanson.jpg)
- 1978. klassifitseeriti laisabad merimadulaste sugukonna alamsugukonda laisabalased;[1]
- Tänapäeval klassifitseerivad erinevad autorid laisaba perekonda erinevalt, nii merimadulaste kui ka laisabalaste alamsugukonda.
Laisaba perekond liigitatakse roomajate andmebaasis järgmisteks liikideks[2]:
- Laticauda colubrina Schneider, 1799
- Laticauda crockeri (järve-laisaba) Slevin, 1934
- Laticauda frontalis De Vis, 1905
- Laticauda guineai Heatwole, Busack & Cogger, 2005
- Laticauda laticaudata (rõngas-laisaba) Linnaeus, 1758
- Laticauda saintgironsi Cogger & Heatwole, 2005
- Laticauda schistorhynchus Günther, 1874
- Laticauda semifasciata (suur laisaba) Reinwardt, 1837
Levila
[muuda | muuda lähteteksti]Nad elavad peamiselt lõunapoolsetes rannikuvetes ja osaliselt ka maismaal Aasia saartest läänes kuni Indiani, põhjas kuni Jaapanini ja Fidžini.
Eluviis ja toitumine
[muuda | muuda lähteteksti]Nad on valdavalt öise eluviisiga ja elavad nii vees kui ka maismaal. Toituvad mitut liiki kaladest.
Paaritumine ja paljunemine
[muuda | muuda lähteteksti]Emased ja isased laisabad paarituvad maismaal. Mitu isast moodustavad ühe emase ümber paaritumiskuhja. Emased munevad munad pessa, mis arvatakse maismaal asuvat.
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ Loomade elu 5:307.
- ↑ Peter Uetz & Jakob Hallermann. roomajate andmebaas – Laticauda veebiversioon (vaadatud 09.10.2013) (inglise keeles)
Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]- Joseph Nicolas Laurenti,Specimen medicum, exhibens synopsin reptilium emendatam cum experimentis circa venena et antidota reptilium austriacorum, Vienna Joan Thomae, lk 109–110, 1768, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 9.10.2013) (ladina keeles)