James Herriot
Ilme
James Herriot | |
---|---|
Sünniaeg | 3. oktoober 1916 |
Surmaaeg | 23. veebruar 1995 (78-aastaselt) |
Amet | loomaarst |
Koduleht | http://www.jamesherriot.org// |
James Herriot (pseudonüüm; kodanikunimi James Alfred Wight; 3. oktoober 1916 Sunderland, Suurbritannia – 23. veebruar 1995 Thirsk, Suurbritannia) oli inglise loomaarst, kes sai tuntuks kirjanikuna, paljudesse keeltesse tõlgitud loomajuttude autorina.
Tema südamlikud ja humoristlikud raamatud põhinevad paljus isiklikel kogemustel, kajastades loomaarsti elu argipäeva.
Teise maailmasõja ajal teenis ta aastatel 1941–1943 lennuväes.
Tema esimene raamat oli "If only they could talk" ("Kui nad vaid saaksid rääkida", 1970).
Isiklikku
[muuda | muuda lähteteksti]Novembris 1941 abiellus ta Joan Catherine Anderson Danburyga. Neil sündis kaks last: poeg James Alexander (Jim; 1943), hiljem samuti loomaarst, ja Rosemary (Rosie; 1947), kellest sai meditsiinidoktor.
Teosed eesti keeles
[muuda | muuda lähteteksti]- "Ja kõigi loomade üle" (Every living thing, 1992). Tõlkinud Urmas Rattus. I-II köide, Eesti Raamat, Tallinn 1993
- "Loomaarst pöörises" (Vet in a Spin; 1977). Tõlkinud Jaagup Alaots. Valgus, Tallinn 1994
- "Loomaarstist lenduriks" (Vets might fly; 1976). Tõlkinud Jaagup Alaots. Valgus 1994
- "Koerajutud" (Dog stories; 1986). Tõlkinud Urmas Rattus. Eesti Raamat 1995
- "Lood igasugu ilusatest ja imelistest loomadest" (All things bright and beautiful; 1973). Tõlkinud Kristina Uluots, Eesti Raamat 1998
- "Kõik see Issanda loomaaed" (Lord God made them all; 1981). Tõlkinud Kristina Uluots. Eesti Raamat 1999
- "Suured loomad, väiksed loomad" (All creatures great and small; 1972; põhineb kahel varasemal kogumikul "If only they could talk", 1970, ja "It shouldn’t happen to a vet", 1972). Tõlkinud Kristina Uluots, Eesti Raamat 2000
Kirjandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Jim Wight, "The real James Herriot: the authorized biography". London: Penguin Books, 2000