Jaapani hiidsalamander
![]() | See artikkel ootab keeletoimetamist. |
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Veebruar 2017) |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Naturalis_Biodiversity_Center_-_Andrias_japonicus_-_Japanese_giant_salamander_-_Siebold_Collection.jpg/220px-Naturalis_Biodiversity_Center_-_Andrias_japonicus_-_Japanese_giant_salamander_-_Siebold_Collection.jpg)
Jaapani hiidsalamander (Andrias japonicus on endeemiline salamandrite liik Jaapanis, kus tema nimeks on Ōsanshōuo (オオサンショウウオ/大山椒魚), mis tähendab otsetõlkes „hiidpiprakala“. Hiidsalamandrite (Cryptobranchidae) sugukonda kuulub ainult 3 liiki: Jaapani ja Hiina hiidsalamander ning Ida hellbender (Cryptobranchus alleganiensis) .[1]
Kirjeldus
[muuda | muuda lähteteksti]Jaapani hiidsalamandri pikkuseks on kuni 1,5 m ja ta võib kaaluda kuni 26 kg ning on teine kõige suurem salamander maailmas. Temast suurem salamander, Hiina hiidsalamander (Andrias davidianus), on temaga välimuselt väga sarnane ja tema lähisugulane. Jaapani hiidsalamandri nahavärv varieerub punakaspruunist kuni pruunikaskollaseni, kõhu alt on see heledamat värvi ning pakub kaitset ojade ja jõgede põhjas. Neil on väga väiksed silmad ja halb nägemine. Nende suu ja pea on ühe laiused. Jäsemed on lühikesed ja laiad. Saba on lühike ja moodustab pisut üle 1/3 kehast. [2]
Levila
[muuda | muuda lähteteksti]Jaapani hiidsalamandrid elavad nii selgeveelistes ja jahedates jõgedes (20–50 m laiad) kui ka väikestes ojades (1–4 m laiad). Ojad, kus nad elavad, on tavaliselt madalad, tasase vooluga ning kivise ja kruusase põhjaga. Liigi isendid paiknevad üldiselt varjatult kivistes koobastes või veekoguäärsetes urgudes. Kudemiskohad ja vastsed paiknevad väikestel kiirevoolulistel ülemjooksudel.[3]
Ajalugu
[muuda | muuda lähteteksti]Esimest korda on eurooplased maininud Jaapani hiidsalamandrit Hollandis Leidenis 1820. aastatel. Kohalik arst Philipp Franz von Siebold Dejima saarelt Nagasakist püüdis ühe liigi isendi ja saatis selle laevaga Hollandisse. 1951. aastast on see liik looduskaitse all.[4]