Doodžide palee
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Doge%27s_Palace_-_Venice_2016.jpg/250px-Doge%27s_Palace_-_Venice_2016.jpg)
Doodžide palee (Palazzo Ducale) on gooti stiilis palee Veneetsias, ajalooline doodžide residents, kust valitseti Veneetsia vabariigi üle. Palees käisid koos vabariigi nõukogud ja peeti kohtuistungeid. Doodžide palee asub Püha Markuse väljaku (piazza di San Marco) ääres.
Esialgne, 9. sajandil ehitatud palee meenutas pigem kindlust kui lossi. Sel oli neli esiletungivat torni ja kõrge kaitsemüür.
Praeguse ilme sai palee aastatel 1309–1424. Tõenäoliselt Filippo Calendario projekteeritud ehitis järgis suures osas esialgse palee eeskuju. Vajaduse ümberehituse järele põhjustasid korduvad põlengud. Palee põles täielikult maha 976 ja 1106; 1483, 1574 ja 1577 hävis tulekahjus osa ruumidest. Püha Markuse sadamabasseini poolne lõunafassaad valmis 14. sajandi alguses ja Püha Markuse väljaku poole avanev fassaad sajand hiljem. Palee tiibfassaade peetakse gooti kunsti tippnäideteks maailmas. Neile omast Veneetsia gooti stiili iseloomustavad idamaised mõjutused.
Väravad
[muuda | muuda lähteteksti]Sadamabasseini poole avaneb Teravilja värav (Porta del Frumento). Siin asub tänapäeval sissepääs muuseumi.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Paldoges_v1_082005.jpg/220px-Paldoges_v1_082005.jpg)
Palee paraadvärava, väljaku poole avaneva Paberivärava (Porta della Carta) on 1438–1443 hilisgooti stiilis projekteerinud Giovanni ja Bartolomeo Buon. Värav on nimetatud tõenäoliselt selle järgi, et värava kõrval asus Riigiarhiiv. Värav on rikkalikult kaunistatud kivinikerdustega, mis omal ajal olid osaliselt kaetud lehtkullaga. Ukse kohal paikneb tiivuline Püha Markuse lõvi, kelle ees põlvitab doodž Francesco Foscari: selle kujutise on Luigi Ferrari 1885. aastal taastanud esialgse, Napoleoni käsul lõhutud reljeefi eeskujul.
Saalid
[muuda | muuda lähteteksti]Palee suurim ja tuntuim ruum on Suure Nõukogu saal (Sala del Maggior Consiglio), kus käis koos legistratuur. Tohutu saali ülaserva ääristavad doodžide portreed. Otsaseina katab Tintoretto "Paradiis", mida peetakse [viide?] maailma suurimaks lõuendil teostatud maaliks.
Palee tagaosas ühendab Ohete sild (ponte dei Sospiri) lossi vanglaga. Sild on saanud nime selle järgi, et üle selle viidi kurjategijaid hukkamisele.
Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]