Kalifornie
Kalifornie | |
---|---|
California | |
Přezdívka: The Golden State | |
Geografie | |
Hlavní město | Sacramento |
Největší město | Los Angeles |
Poloha | 37°42′ s. š., 120°36′ z. d. |
Časové pásmo | UTC−8/−7 (letní čas) |
Počet okresů | 58 |
Rozloha (3. v USA) | |
Celkem | 423 970 km² |
• z toho souš | 404 043 km² |
• z toho vodstvo | 19 927 km² (4,7 %) |
Obyvatelstvo (1. v USA) | |
Počet obyvatel | 38 965 193 (k roku 2023[1]) |
Hustota zalidnění | 97 obyv./km² (11. v USA) |
Úřední jazyky | angličtina |
Nadmořská výška | |
Nejvyšší bod | 4421 m n. m. |
Průměrná výška | 880 m n. m. |
Nejnižší bod | −85 m n. m. |
Správa státu | |
Guvernér | Gavin Newsom (D) |
Senátoři | Laphonza Butler (D) Alex Padilla (D) |
Přistoupení do Unie | 9. září 1850 (31. stát) |
Oficiální zkratky | |
Poštovní zkratka | CA |
Tradiční zkratka | Cal. |
ISO 3166-2 | US-CA |
www |
Kalifornie (anglicky California [ˌkælᵻˈfɔːrnjə]IPA, oficiálně State of California) je stát nacházející se na západním pobřeží Spojených států amerických, v oblasti pacifických států v západním regionu USA. Kalifornie hraničí na severu s Oregonem, na východě s Nevadou, na jihovýchodě s Arizonou a na jihu s mexickým státem Baja California. Západní ohraničení státu tvoří Tichý oceán.
Se svou rozlohou 423 970 km² je Kalifornie třetím největším státem USA, v počtu obyvatel (téměř 39 milionů) je nejlidnatějším státem Unie a s hodnotou hustoty zalidnění 97 obyvatel na km² je na 11. místě. Počet obyvatel však v posledních letech mírně klesá.[2] Hlavním městem je Sacramento se 490 tisíci obyvatel. Největšími městy jsou Los Angeles s 4,0 miliony obyvatel, dále San Diego (1,4 milionu obyv.), San José (1,0 milionu obyv.), San Francisco (860 tisíc obyv.) a Fresno (520 tisíc obyv.). Kalifornii patří 1352 km pobřeží Tichého oceánu.[3] Nejvyšším bodem státu je vrchol Mount Whitney s nadmořskou výškou 4421 m v pohoří Sierra Nevada, jenž je nejvyšší horou kontinentálních Spojených států. Pánev Badwater Basin v Údolí smrti s nadmořskou výškou −85 m je naopak nejníže položeným místem USA. Největšími toky jsou řeky Colorado, jež tvoří hranici s Arizonou, a San Joaquin.
Kalifornské pobřeží bylo Evropany poprvé prozkoumáno v roce 1542, pozemní španělské expedice posléze probíhaly během 16. a 17. století. Region byl pojmenován zřejmě podle mytické země z tehdy populárního španělského románu. Název se původně vztahoval ke Kalifornskému poloostrovu, ale později se rozšířil i na severnější oblast. Území bylo součástí místokrálovství Nové Španělsko, na konci 18. století zde vznikaly první křesťanské misie. Moderní Kalifornie byla součástí Horní Kalifornie, která se v roce 1821 stala částí nezávislého Mexika a kterou na základě výsledku mexicko-americké války získaly v roce 1848 Spojené státy. Téhož roku zde vypukla zlatá horečka a díky nárůstu počtu obyvatel se Kalifornie 9. září 1850 stala 31. státem USA.
Kalifornie patří k nejbohatším a ekonomicky nejaktivnějším státům USA. Průmyslově je nejdůležitější oblastí Los Angeles s okolím a také Silicon Valley, centrum elektronického průmyslu. Losangeleská čtvrť Hollywood je centrem amerického filmového průmyslu. Podnebí je suché a horké, vyskytují se častá zemětřesení – k nejsilnějším došlo v San Franciscu roku 1906 a znovu roku 1989 a v roce 1933 v Long Beach.
Historie
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/Mexico_states_evolution.gif/220px-Mexico_states_evolution.gif)
Po vyhnání nepočetných indiánských kmenů se území Kalifornie stalo severní výspou španělské říše na severoamerickém kontinentu. Kalifornie spadala pod místokrálovství Nové Španělsko. Z této kolonie vzniklo roku 1821 Mexiko (Spojené státy mexické) a jedním z jeho teritorií byla i Alta California. V letech 1846–1848 proběhla mexicko-americká válka, po níž bylo území historické Kalifornie rozděleno mezi oba státy. Severní (americká) část byla roku 1850 rozdělena mezi státy Kalifornii a teritoria Nové Mexiko a Utah, zatímco jižní (mexická) část tvořila až do roku 1930 jeden celek, který byl téhož roku rozdělen na dvě teritoria, později přeměněná v mexické státy.
V roce 2007 Kalifornii postihly ničivé požáry, které vyhnaly z domovů mnoho lidí včetně hollywoodských hvězd. K 26. říjnu si vyžádaly 12 obětí.
Geografie
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ac/California_Map.jpg/280px-California_Map.jpg)
Západní část Kalifornie omývá Tichý oceán, na severu sousedí se státem Oregon. Východní hranici má společnou s Nevadou a na jihovýchodě leží Arizona. Na jihu sousedí s Mexikem. Co do rozlohy se jedná o třetí největší stát USA.
Kalifornie má úrodné Centrální údolí, kde se díky výraznému zavlažování daří zemědělství. V převážně hornaté východní části státu se rozkládá pohoří Sierra Nevada s nejvyšší horou souvislých Spojených států Mount Whitney (4421 m) a horké suché pouště. V pohoří Sierra Nevada se nachází Yosemitský národní park a hluboké sladkovodní jezero Tahoe. Na jihu leží velké slané jezero Salton Sea a Mohavská poušť. V severovýchodní části této pouště leží Údolí smrti, kde se nachází nejníže ležící bod (Badwater, 85 m pod úrovní hladiny oceánu) a zároveň nejteplejší místo v Severní Americe.
Kalifornie je i známá výskytem častých a velice intenzivních zemětřesení, které souvisí se zlomem San Andreas, jenž probíhá po celé délce státu. Známé je zemětřesení, které v roce 1906 postihlo San Francisco.
Většina velkých měst je soustředěna u pacifického pobřeží, kde panuje středomořské podnebí.
- průměrná nadmořská výška je 884 m,
- šířka státu je 403 km,
- délka státu je 1240 km.
10 největších měst
[editovat | editovat zdroj]- Los Angeles
- San Diego
- San José
- San Francisco
- Fresno
- Sacramento
- Long Beach
- Oakland
- Bakersfield
- Anaheim
Ekonomika
[editovat | editovat zdroj]Kalifornie je stát s nejvyšším HDP v USA. Tvoří celých 14 % ekonomiky Unie. HDP Kalifornie činí 1,4 bilionu dolarů. Po Japonsku, Číně, Německu a Velké Británii to je největší HDP na světě. Roční příjem na obyvatele je 47 000 dolarů (tj. 3 916 dolarů měsíčně). To je o 1/3 víc než celostátní průměr.
Průmysl je třikrát větší než zemědělství. Kalifornie je největším centrem počítačového průmyslu na světě, který je soustředěn v Silicon Valley. V Kalifornii se vyrábí nejvíce filmů na světě (kromě indického Bollywoodu). Filmový průmysl je soustředěn ve městě Los Angeles, ve čtvrti Hollywood. Průměrný rozpočet filmu je 100 milionů dolarů.[zdroj?!]
Nezaměstnanost v Kalifornii za posledních 20 let rapidně klesla a v roce 2006 byla 4,9 %. Ač je ekonomika Kalifornie velmi rozvinutá, je zde mnoho lidí žijících na hranici chudoby a je zde mnoho bezdomovců, i přesto, že volných pracovních míst je mnoho. Zejména v okolí velkých měst, jako je Los Angeles. Ve větší míře jde o přistěhovalce z chudšího Mexika a latinské Ameriky, kteří se jen velmi těžko uplatňují na trhu práce. To je způsobeno nejen rasovou diskriminací, ale i negramotností a složitou integrací těchto menšin do společnosti.
- Hlavní zemědělské produkty: ovoce, zelenina, chov dobytka, mléko a mléčné výrobky, vinařství.
- Hlavní průmyslová odvětví: počítačový průmysl, filmový průmysl, letecký průmysl, těžba a zpracování nerostných surovin, zpracování potravin, chemický průmysl, textilní průmysl, strojní výroba, výroba elektrických strojů, cestovní ruch.
Energetika
[editovat | editovat zdroj]Kalifornie má relativně k ostatním státům velkou spotřebu energie (28–30 GW v zimě a asi polovinu v létě), ale její elektrárny mají kapacitu přibližně 45 GW.
V roce 1996 připravoval guvernér Pete Wilson legislativu umožňující deregulaci trhu s energií v tomto státě, který se opíral o principy volného trhu. Energetický gigant Enron v roce 1999 akvizicí získal firmu PGE a tím i přístup ke kalifornskému deregulovanému trhu.[4] V létě 2000 Kalifornie zažila rozsáhlé opakované výpadky proudu. Kolem roku 2003 přešla ze státu do soukromých rukou řada elektráren. Cena energie v Kalifornii se od začátku století zněkolikanásobila.
Demografie
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Clear_Day_at_Baldwin_Hills.jpg/220px-Clear_Day_at_Baldwin_Hills.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/GoldenGateBridge-001.jpg/220px-GoldenGateBridge-001.jpg)
Kalifornie je nejlidnatějším státem USA. Podle sčítání lidu z roku 2010 zde žilo 37 253 956 obyvatel,[5] v roce 2014 to již bylo přibližně 38 340 000 obyvatel. Je to také nejvíc urbanizovaný stát USA, ve městech v roce 2010 žilo 95 % obyvatel Kalifornie. Hustota zalidnění je 95 obyvatel na čtvereční kilometr.
Nejpočetnější skupinou obyvatel jsou Hispánci, následovaní bělochy, Asiaty a černochy. Kalifornie prošla v průběhu posledních padesáti let významnou demografickou proměnou. Zatímco v roce 1960 tvořili asi 90 % obyvatel nehispánští běloši, dnes je to pouhých 38,8 % (k roku 2014) a kvůli nízké porodnosti jen 26 % všech novorozenců (k roku 2008).[6]
V roce 2014 se stali nejpočetnější skupinou obyvatel Hispánci.[7] Hlavním důvodem je jednak jejich vysoká porodnost, jednak imigrace z Mexika a latinské Ameriky. Nejrozšířenější náboženství je římskokatolické.
Významná sídla:
- hlavní město: Sacramento (502 743 (2007) obyvatel),
- největší město: Los Angeles (3 694 820 obyvatel),
- další významná města: San Diego (1 223 400), San José (925 000), San Francisco (776 773), Fresno (427 652), Oakland (399 484), Santa Ana (337 977).
Rasové složení
[editovat | editovat zdroj]- 57,5 % Bílí Američané (nehispánští běloši 40,1 % + běloši hispánského původu 17,4 %)
- 6,2 % Afroameričané
- 1,0 % Američtí indiáni
- 13,0 % Asijští Američané
- 0,4 % Pacifičtí ostrované
- 17,0 % Jiná rasa
- 4,9 % Dvě nebo více ras
Obyvatelé hispánského nebo latinskoamerického původu, bez ohledu na rasu, tvořili 37,6 % populace.[5]
Zajímavosti
[editovat | editovat zdroj]Mottem státu je „Eureka“, květinou sluncovka kalifornská, stromem sekvoj vždyzelená, ptákem křepel kalifornský a písní I Love You, California.[8]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Table 1. QuickFacts, Population Estimates, U.S. Census Bureau, July 1, 2023. [online]. United States Census Bureau, QuickFacts, July 1, 2023 [cit. 2024-07-23]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ California finally reverses its population-loss streak [online]. Politico.com [cit. 2023-07-23]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ General Coastline and Shoreline Mileage of the United States [online]. Noaa.gov [cit. 2017-01-12]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ dokument Enron: The Smartest Guys in the Room, kapitola California, přibližně od 1. hodiny, 3. minuty.
- ↑ a b United States Census Bureau, sčítání z roku 2010 [online]. American FactFinder. Dostupné online.
- ↑ Number and Percent of Live Births by Race/Ethnicity, California and Fresno County, 2008. www.ipodr.org [online]. [cit. 2011-12-10]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2012-01-11.
- ↑ Latinos Set To Outnumber Whites In California – But What Does It Mean For The Economy?
- ↑ ROSS, Gregory. Cold War America. [s.l.]: Infobase Publishing, 2003. S. 305. (anglicky)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Kalifornie na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo Kalifornie ve Wikislovníku
- Kalifornie na OpenStreetMap
- (anglicky) Oficiální stránky státu Kalifornie
- (anglicky) Visit California, oficiální turistický portál