Jednoduchý systém transliterace bulharštiny
Jednoduchý systém transliterace bulharštiny (anglicky Streamlined System) je angloorientovaný systém přepisu bulharské abecedy, vytvořený Ljubomirem Ivanovem v Ústavu matematiky a informatiky Bulharské akademie věd roku 1995.[1][2][3] Je definován v následující tabulce:[4][5]
Jednoduchý systém byl přijat i OSN v roce 2012[6] a pro úřední USA a Velké Británii užíváním, BGN a PCGN v roce 2013.[7]
А A |
Б B |
В V |
Г G |
Д D |
Е E |
Ж ZH |
З Z |
И I |
Й Y |
К K |
Л L |
М M |
Н N |
О O |
П P |
Р R |
С S |
Т T |
У U |
Ф F |
Х H |
Ц TS |
Ч CH |
Ш SH |
Щ SHT |
Ъ A |
Ь Y |
Ю YU |
Я YA |
Původ a použití
[editovat | editovat zdroj]Systém byl původně vyvinut pro transliteraci bulharských geografických názvů v Antarktidě do latinky a byl schválen Komisí pro bulharská antarktická jména dne 2. března 2005.[1] Následně byl systém schválen bulharskou vládou jako oficiální systém transliterace bulharštiny. Měl by být používán ve všech dokladech totožnosti, u dopravních značek, u názvů ulic, v oficiálních informačních systémech a databázích, na internetových stránkách místních úřadů atd.[5][8][9][10] Nakonec se Jednoduchý systém stal součástí bulharských právních předpisů a byl zahrnut do Zákona o transliteraci[11], který byl přijat v roce 2009.[12][13]
Ivanov navrhuje, aby využil svého přístupu k přepisu i pro ostatní cyrilicí, zejména ruské abecedy.[14]
Základní principy
[editovat | editovat zdroj]Jednoduchý systém byl navržen s cílem dosáhnout optimální rovnováhy mezi těmito částečně se překrývajícími a částečně protichůdnými prioritami:[5]
- hlavním účelem systému je vytvořit věrohodnou fonetickou podobu bulharských slov pro anglicky mluvící uživatele, kteří neumějí bulharsky a nemají k dispozici žádné další vysvětlivky;
- systém by měl usnadnit vyhledávání původních bulharských slov z latinky;
- transliterace bulharských slov by měla odpovídat anglickému jazykovému prostředí, tedy neměla by být vnímána jako příliš „neanglická“;
- přepsané tvary slov by měly být zjednodušené a jednoduché.
Výjimky
[editovat | editovat zdroj]- Autentický latinský pravopis jmen nebulharského původu má přednost, například James Bourchier, Émile de Laveleye a Wellington ale ne Dzheyms Baucher, Emil dyo Lavele nebo Uelingtan.[5]
- Na konci slov je -ИЯ transliterovanou jako IA místo IYA (výjimka zavedená v roce 2006).[12][15]
Bylo navrženo změnit Jednoduchý systém tak, že bulharské písmena Ъ a Ц budou transliterovaná jako Ă a TZ, resp.[16][17] Nicméně, tyto návrhy nezískaly širší podporu a nebyly přijaty k úřednímu použití.[17][18]
Ukázka transliterace
[editovat | editovat zdroj]- Příklad (Článek 1 Všeobecné deklarace lidských práv):
Всички хора се раждат свободни и равни по достойнство и права. Те са надарени |
Vsichki hora se razhdat svobodni i ravni po dostoynstvo i prava. Te sa nadareni |
Reverzibilnost
[editovat | editovat zdroj]Systém není reverzibilní, protože А, Ж, Й, Ц, Ш, Щ, Ю, Я jsou transliterována stejným způsobem, jako Ъ, ЗХ, Ь, ТС, СХ, ШТ, ЙУ, ЙА. Je navržena jedna reverzibilní varianta systému L. Ivanovem, D. Skordevem a D. Dobrevem, která má být používána ve zvláštních případech, kde je prioritou přesné vyhledávání bulharských slov z jejich latinských verzí. Zde jsou písmena a kombinace písmen Ъ, Ь, ЗХ, ЙА, ЙУ, СХ, ТС, ТШ, ТЩ, ШТ, ШЦ transliterována jako `A, `Y, Z|H, Y|A, Y|U, S|H, T|S, T|SH, T|SHT, SH|T, SH|TS.[19]
Srovnání s jinými systémy
[editovat | editovat zdroj]Jednoduchý systém je založen na přepisu zaměřeném na anglický jazyk s využitím globální role linguy francy angličtiny. Podobný posun směrem k angloorientované transliteraci se vyskytuje i u jiných variant cyrilice, zejména u ruské[20] a ukrajinské,[21][22] a do jisté míry i makedonské.[23][24]
Jednoduchý systém je podobný bývalé systému BGN/PCGN z roku 1952 pro latinizaci bulharštiny, který je byl úředně platný v USA a Velké Británii až do roku 2013. Zatímco anglo-americký systém transliteruje bulharská písmena Х, Ь a Ъ jako KH, ’ (apostrof) a Ŭ, Jednoduchý systém používá místo toho H, Y a A.[5][25]
Jiný podobný systém, který nebyl přijat k oficiálnímu použití v Bulharsku, je systém A. Dancheva, M. Holmana, E. Savové a M. Dimové, kde se transliterují bulharská písmena У a Ъ jako OU a U, zatímco Jednoduchý systém používá za tímto účelem U a A.[5][26]
Český přepis
[editovat | editovat zdroj]Pro přepis do češtiny se používá jiný přepis, než tento Jednoduchý, odlišující se zejména použitím diakritických háčků, užitím „J“ (nikoliv „Y“) na místě „Й“ a podobně, jak je popsáno v článku o bulharštině.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b (anglicky) L.L. Ivanov, Toponymic Guidelines for Antarctica, Antarctic Place-names Commission of Bulgaria, Sofia, 1995.
- ↑ (francouzsky) Inventaire des outils de romanisation. Bibliothèque et Archives Canada. Ottawa 2006.
- ↑ (anglicky) a (bulharsky)Andreev A., I. Derzhanski eds. Bulgarian Academy of Sciences: Institute of Mathematics and Informatics, founded 1947. Sofia: Multiprint Ltd., 2007. 64 pp. ISBN 978-954-8986-27-4
- ↑ (anglicky) M. Gaidarska, The Current State of the Transliteration of Bulgarian Names into English in Popular Practice, Contrastive Linguistics, XXII, 1998, 112, pp. 69-84. ISSN 0204-8701
- ↑ a b c d e f (anglicky) L.L. Ivanov, On the Romanization of Bulgarian and English, Contrastive Linguistics, XXVIII, 2003, 2, pp. 109-118. ISSN 0204-8701; Errata, id., XXIX, 2004, 1, p. 157.
- ↑ Bulgarian. Report on the Current Status of United Nations Romanization Systems for Geographical Names. Compiled by the UNGEGN Working Group on Romanization Systems. Version 4.0, February 2013.
- ↑ Romanization System for Bulgarian: BGN/PCGN 2013 System. National Geospatial-Intelligence Agency, September 2014.
- ↑ (bulharsky) Pravidla pro vydávání bulharských průkazů totožnosti, State Gazette č. 14, roč. 2000. ISSN 0205-0900
- ↑ (bulharsky) Ministerstvo pro místní rozvoj a veřejné práce, Vyhláška č. 3 ze dne 26. října 2006 o přepisu bulharských zeměpisných názvů do latinky, State Gazette č. 94, 21. listopadu 2006. ISSN 0205-0900
- ↑ (anglicky) United Nations Document E/CONF.98/CRP.71. 17. srpna 2007.
- ↑ (bulharsky) Zákon o transliteraci
- ↑ a b (bulharsky)State Gazette č. 19, 13. března 2009. ISSN 0205-0900
- ↑ (italsky) G. Selvelli. Su alcuni aspetti ideologici dei sistemi di traslitterazione degli alfabeti cirillici nei Balcani. Archivováno 24. 6. 2016 na Wayback Machine. Studi Slavistici XII (2015). pp. 159–180.
- ↑ (anglicky) Ivanov, L. Streamlined Romanization of Russian Cyrillic. Contrastive Linguistics. XLII (2017) No. 2. pp. 66-73. ISSN 0204-8701
- ↑ (bulharsky) Pravidla pro vydávání bulharských dokladů totožnosti (novela), State Gazette č. 83, roč. 2006. ISSN 0205-0900
- ↑ (bulharsky) V. Stankov, ed. Nový ortografický slovník bulharského jazyka. Bulharská akademie věd a vydavatelství Hazel, 2002. p.51. ISBN 954-8283-61-1
- ↑ a b (bulharsky) V. Murdarov, P. Kostadinova. Národní standard pro přepis bulharských osobních jmen psaných cyrilicí latinkou (problémy a navrhovaná řešení). Archivováno 5. 7. 2010 na Wayback Machine. Bulharský jazykový věstník, č. 4, 2005. ISSN 0005-4283
- ↑ (bulharsky) M. Dimitrova. Srozumitelné Bulharsko. Culture Weekly, 23. března 2006.
- ↑ (anglicky) L. Ivanov, D. Skordev and D. Dobrev. The New National Standard for the Romanization of Bulgarian. Mathematica Balkanica. New Series Vol. 24, 2010, Fasc. 1-2. pp.121-130. ISSN 0205-3217
- ↑ (rusky)Vyhláška č. 1047 ze dne 31. 12. 2003, Ministerstvo vnitra Ruské federace. Archivováno 22. 8. 2011 na Wayback Machine.
- ↑ (ukrajinsky)Usnesení Ukrajinské komise o otázkách právní terminologie. Záznam č. 2 ze dne 19. 04. 1996.
- ↑ (ukrajinsky) Vyhláška č. 55 Kabinetu ministrů Ukrajiny „Regulace latinské transliterace ukrajinské abecedy“ 27. ledna 2010.
- ↑ (makedonsky) D. Georgievski, Jak romanizovat cyrilici, Archivováno 3. 10. 2011 na Wayback Machine. Globus Weekly, vydání 70, 19. srpna 2008.
- ↑ (anglicky) Omniglot: Macedonian language, alphabet and pronunciation
- ↑ (anglicky)USBGN, Romanization Systems and Roman-Script Spelling Conventions, 1994, pp.15-16.
- ↑ (anglicky) A. Danchev, M. Holman, E. Dimova, M. Savova. An English Dictionary of Bulgarian Names: Spelling and Pronunciation. Sofia, Nauka i Izkustvo Publishers, 1989. 288 pp.