Hromnice (svátek)
Hromnice | |
---|---|
![]() Vypalování kříže hromniční svíčkou | |
Jiný název | Uvedení Páně do chrámu |
Slavený | křesťané |
Druh | náboženský |
Datum | 2. února |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/W%C5%82adys%C5%82aw-Jarocki_Gromniczna.jpg/210px-W%C5%82adys%C5%82aw-Jarocki_Gromniczna.jpg)
Hromnice je označení svátku slaveného 2. února, kterému v křesťanství odpovídá svátek Uvedení Páně do chrámu.
V lidovém křesťanství se Hromnice staly důležitou oslavou přicházejícího jara, podobně jako keltský předkřesťanský svátek Imbolc.[1] Svátek byl také spojen s ochranou před ohněm, bouří a bleskem, jak napovídá jeho název. Nejznámějším příkladem této víry je svěcení svící, takzvaných hromniček, prováděné v tento den. Hromničky dávali lidé do oken na ochranu domácnosti před bleskem, který způsoboval požár nebo usmrcoval lidi a dobytek. K Hromnicím se v českém prostředí váže nejvíce pranostik, kolem čtyřiceti.[2] Nejznámější pranostika „Na Hromnice o hodinu více“ říká, že den je o hodinu delší než v době zimního slunovratu (zpravidla 21. prosince). Ve skutečnosti tento rozdíl činí na území České republiky hodinu a 20 minut.[3] Na Hromnice se tradičně sklízel betlém a někde také vánoční stromek.
Křesťanství
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Giotto_-_Scrovegni_-_-19-_-_Presentation_at_the_Temple.jpg/210px-Giotto_-_Scrovegni_-_-19-_-_Presentation_at_the_Temple.jpg)
Svátek připomíná událost z evangelií (Lk 2,22-38), kdy Ježíšova matka Maria přinesla podle židovského obyčeje svého syna 40. dne po narození do jeruzalémského chrámu, aby jej zasvětila jako prvorozeného Bohu. Zde se setkává s prorokyní Annou a spravedlivým Simeonem, který Ježíše nazval „světlem k osvícení národů“.
Od tohoto Simeonova proroctví o Ježíši-světle pochází zvyk, který se začal šířit zřejmě od 11. století: v tento den se světily svíčky „hromničky“, které se během bouřek zapálené dávaly do oken a měly spolu s modlitbou chránit před bleskem. Tímto dnem také dříve končila vánoční doba a sklízely se betlémy z chrámů, často i z domácností.
Protože je tradičně tento svátek spojován také s ochotou zasvětit svůj život poslání, které člověk dostává, je dnes v katolické církvi tento svátek slaven také jako Den zasvěceného života (tj. řeholníků a řeholnic).
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ LANGHAMMEROVÁ, Jiřina. Čtvero ročních období v lidové tradici. [s.l.]: Petrklíč, 2008. ISBN 978-80-7229-171-7. S. 10.
- ↑ Langhammerová (2008), s. 11
- ↑ KARAS, Pavel. Na Hromnice o hodinu více? Předkové si všímali prodlužování dnů, ale ne moc přesně. ČT24 [online]. Česká televize, 2021-02-02 [cit. 2021-02-02]. Dostupné online.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Slovníkové heslo Hromnice ve Wikislovníku
Obrázky, zvuky či videa k tématu Hromnice na Wikimedia Commons
- Hromnice - článek kardinála Vlka o tomto svátku
- Mše svatá sloužená na Hromnice - Litoměřice, 2. 2. 2008
- Hromnice [online]. Česká televize, 2014 [cit. 2024-02-11]. Dostupné online. Dokument z cyklu České televize Naše tradice