Ressort motor
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Clock_Mainspring.png/220px-Clock_Mainspring.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/Dscf3997_FederhausKleinuhr.jpg/220px-Dscf3997_FederhausKleinuhr.jpg)
En el món genèric dels mecanismes de rellotgeria un ressort motor, o molla principal (cal precisar que en rellotgeria s'anomena molla reial o per analogia corda reial), és un ressort que permet emmagatzemar l'energia quan s'enrotlla, i tornar-la a donar durant l'expansió. En general es tracta d'una banda metàl·lica d'acer trempat enrotllada sobre un tambor o un eix. L'energia emmagatzemada es transmet a través d'un conjunt d'engranatges.[1]
En algunes aplicacions, el sistema està controlat per un regulador centrífug, en altres per un regulador de làmines (la fricció de l'aire amb les làmines impedeix l'augment de velocitat), o mitjançant un escapament. Normalment, el ressort es recarrega amb una roda (la corona d'un rellotge) o mitjançant una clau extraïble (rellotges, joguines).[2][3]
Història
[modifica]- Invenció abans de 1488
Utilització
[modifica]- Dispositius clàssics
- Rellotges mecànics
- Caixes de música
- Metro de cinta
- Cable amb retorn automàtic (per exemple, aspiradora, motoserra i talladores de gespa)
- Dispositius antics
- Telègraf (el motor per a la conducció de la tira de paper)
- Joguines
- Plats del fonògraf
- Càmera de filmar
Avantatges i desavantatges
[modifica]- El dispositiu funciona en equips mòbils, és totalment autònom i pot funcionar indefinidament sense fer ús de cap tecnologia d'alimentació no autosuficient (bateria, font d'alimentació, combustible, etc.), encara que cal donar-li corda de tant en tant.
- L'energia retornada varia a la part final del ressort, més o menys, el que fa difícil obtenir una velocitat constant.
- El soroll del mecanisme de transmissió o deregulació
- Pes/dimensions
Vegeu també
[modifica]Referències
[modifica]- ↑ «inforeloj.com». Arxivat de l'original el 2018-05-21. [Consulta: 21 maig 2018].
- ↑ White, Lynn Jr. Medieval Technology and Social Change. Nova York: Oxford Univ. Press, 1966. ISBN 0-19-500266-0., p.126-127
- ↑ Farr, James Richard. Artisans in Europe, 1300-1914. Londres: Cambridge University Press, 2000, p. 69. ISBN 052142934X.
Bibliografia
[modifica]- G.A. Berner 4-language Glossary, 1988 re-edition, courtesy FH, Federation of the Swiss Watch Industry, Bienne, Switzerland
- Murray, Michael P. «Everything you always wanted to know about clock mainsprings». Mike's Clock Clinic, 01-02-2005. [Consulta: 6 juliol 2009].