2020-e
Mileniji:
◄ | 3. milenij |
Vijekovi: |
Decenije:
◄ | 1990-e | 2000-te | 2010-e | 2020-e | 2030-e | 2040-e | 2050-e | ► |
Godine:
2020. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. | 2026. | 2027. | 2028. | 2029. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Sarajevo_maj_2020.jpg/220px-Sarajevo_maj_2020.jpg)
2020-e (skraćeno dvadesete)[1][2] jest tekuća decenija, koja je počela 1. januara 2020, a završit će se 31. decembra 2029.
2020-te su počele pandemijom COVID-19 – prvi izvještaji o virusu objavljeni su 31. decembra 2019, iako se navodi da su se prvi slučajevi pojavili gotovo mjesec dana ranije[3] – što je izazvalo globalnu ekonomsku recesiju, kao i stalnu zabrinutost za finansijsku inflaciju i globalnu krizu lanca snabdijevanja.
Nekoliko antivladinih demonstracija i pobuna dogodilo se krajem 2010-ih i početkom 2020-ih koje su svjetski lideri nazvali "ljutom decenijom", uključujući nastavak onih u Hong Kongu protiv zakona o ekstradiciji; proteste protiv određenih lokalnih, državnih i nacionalnih odgovora na pandemiju COVID-19; drugi širom svijeta, posebno u Sjedinjenim Državama protiv rasizma i policijske brutalnosti; jedan u Indiji protiv zakona o poljoprivredi; jedan u Izraelu protiv reformi pravosuđa; drugi u Indoneziji protiv omnibus zakona o poslovima; tekući protesti i štrajkovi u Francuskoj protiv penzione reforme; tekuća politička kriza u Peruu, Armeniji i Tajlandu; i mnogi u Bjelorusiji, Esvatiniju, Mjanmaru, Afganistanu, Šri Lanki, Iranu, Kini i Rusiji protiv različitih oblika vladine jurisdikcije, korupcije i autoritarnosti; zajedno sa nemirima građana u Sjedinjenim Državama i Brazilu u pokušaju da se ponište izborni rezultati.
Događaji
[uredi | uredi izvor]Mnoge države su dobile svoje prve žene na čelu tokom 2020-ih, uključujući predsjednice Katerina Sakellaropoulou (Grčka), Samia Suluku Hassan (Tanzanija), Sandra Mason (Barbados), Xiomara Castro (Honduras), Katalin Novák (Mađarska), Dina Boluarte (Peru), Nataša Pirc Musar (Slovenija), premijerke Rose Christiane Raponda (Gabon), Victoire Tomegah Dogbé (Togo), Kaja Kallas (Estonija), Fiamē Naomi Mata'afa (Samoa), Robinah Nabbanja (Uganda), Najla Bouden (Tunis), Magdalena Andersson (Švedska), Giorgia Meloni (Italija) i predsjedavajuća Borjana Krišto (Bosna i Hercegovina).[4]
Ličnosti
[uredi | uredi izvor]Rođeni
[uredi | uredi izvor]![]() | Ovaj odlomak potrebno je proširiti. |
Umrli
[uredi | uredi izvor]![]() | Ovaj odlomak potrebno je proširiti. |
- 24. maj 2023. –Tina Turner, američka pjevačica
Kultura, umjetnost, nauka
[uredi | uredi izvor]Tehnološki napredak i promjene u tehnologiji iz proteklih decenija napravljeni su i korišteni, što je koristilo mnogima, kao što je korištenje telekonferencija, online učenja, streaming servisa, e-trgovine i usluga dostave hrane kao kompenzacija zbog globalnog zatvaranja. 5G mreže su također pokrenute širom svijeta početkom ove decenije i postale su preovlađujuće u pametnim telefonima. Značajna poboljšanja u složenosti umjetne inteligencije dogodila su se kada su umjetnost pomoću vještačke inteligencije i chatbotovi postali dostupniji i mainstream. Privatna svemirska utrka također se uveliko ubrzala 2020-ih, kao i svemirski projekti koje je finansirala vlada kao što su svemirski teleskop James Webb i helikopter Ingenuity.
Moda
[uredi | uredi izvor]Modni trendovi ranih 2020-ih su uglavnom inspirirani 2000-ima.[5][6][7] Nošenje ukrasne maske kako bi se spriječilo širenje bolesti COVID-19 bio je modni trend početkom 2020-ih.[8]
Muzika
[uredi | uredi izvor]Do 2020, TikTok je postao izuzetno popularna muzička platforma na društvenim mrežama. Streaming na platformama kao što su YouTube Music, Apple Music i Soundcloud su se povećali zbog pandemije COVID-19. Festivali kao što je Coachella su otkazani zbog virusa. Pandemija COVID-19 je razorila posao turneje.[9][10]
Pop, hip hop, R&B, nu skool breaks, reggae fusion i nu disco dominirao ranim dijelom decenije.[11]
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ van Lierop, Wal (24. 12. 2019). "Let's Make The 20s Roar Again!". Forbes. Arhivirano s originala, 31. 12. 2020. Pristupljeno 1. 1. 2021.
- ^ Beaujon, Andrew (31. 12. 2019). "Finally, a Decade Whose Name We Can Agree On". Washingtonian. Arhivirano s originala, 31. 12. 2019. Pristupljeno 1. 1. 2020.
- ^ "Chinese officials investigate cause of pneumonia outbreak in Wuhan". Reuters (jezik: engleski). 31. 12. 2019. Pristupljeno 1. 12. 2022.
- ^ "Sixteen defining moments for gender equality in 2021". UN Women – Headquarters (jezik: engleski). Pristupljeno 15. 3. 2022.
- ^ McKay, Rhys, ured. (25. 2. 2020). "The 10 Best Trends From 2000s Fashion For Men". Who. Pristupljeno 25. 9. 2020.
- ^ Malivindi, Diandra, ured. (27. 5. 2020). "9 Trends From The 2000s That Are Surprisingly Back In Style". InStyle. Arhivirano s originala, 26. 9. 2020. Pristupljeno 25. 9. 2020.
- ^ "Gen Z Is Bringing the 2000s Back...Here's How Brands Can Keep Up". YPulse. 18. 2. 2020. Arhivirano s originala, 26. 9. 2020. Pristupljeno 25. 9. 2020.
- ^ Segran, Elizabeth, ured. (23. 4. 2020). "The hot fashion accessory of 2020? Masks, masks, and more masks". Fast Company. Pristupljeno 20. 1. 2021.
- ^ Wood, Mikael (9. 7. 2020). "How the music business is faring amid the COVID-19 pandemic". Los Angeles Times. Pristupljeno 20. 1. 2021.
- ^ King, Ashley (30. 10. 2020). "YouTube Says It Has 30 Million Premium and Music Subscribers". Digital Music News. Pristupljeno 30. 10. 2020.
- ^ Justin Curto (ured.). "Dance Music Waited Until 2020, of All Years, to Get Its Mojo Back". Vulture Magazine.
Vanjski linkovi
[uredi | uredi izvor]2020-e na Wikimedia Commonsu