ENIAC
ENIAC (англ. Electronic Numerical Integrator and Computer) — перший у світі програмований комп'ютер, створений у 40-х роках 20-го століття в США. Комп'ютер розміщувався в Інституті електроніки Пенсильванського університету і займав площу 167 кв. м. Його маса складала 30 тонн, а споживання електроенергії — 150 кВт. Вартість розробки становила майже пів мільйона доларів.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Glen_Beck_and_Betty_Snyder_program_the_ENIAC_in_building_328_at_the_Ballistic_Research_Laboratory.jpg/300px-Glen_Beck_and_Betty_Snyder_program_the_ENIAC_in_building_328_at_the_Ballistic_Research_Laboratory.jpg)
ENIAC було розроблено для вирішення однієї зі складних і нагальних задач того часу — обрахунку балістичних таблиць армії.
Створення
ред.ENIAC став першим електронним цифровим комп'ютером, який можна було перепрограмувати для вирішення повного діапазону завдань (попередні комп'ютери мали тільки частину з цих властивостей). Побудований на замовлення армії США в Лабораторії балістичних досліджень для обрахунку балістичних таблиць і офіційно введений до ладу 15 лютого 1946 року[1]. Деякі джерела помилково зазначають інший день — 14 лютого, також називаючи цей день неофіційним міжнародним святом[2][3]. До початкової розробки ENIAC було залучено шість жінок-програмісток — Мерлін Мельцер, Кетлін Макнальті, Бетті Дженнінгс, Бетті Снайдер, Франсіс Білас та Рут Ліхтерман[4]. Спочатку їхня роль у розробці проєкту не отримала широкого публічного визнання; наприклад, на фотографіях з розробницями ENIAC їх деколи підписували як моделей. Перші програмістки ENIAC отримали публічне визнання за свою роботу на кілька десятиліть пізніше — зокрема, у 1997 році вони були включені до Залу слави організації Women in Technology International[en].
Архітектура
ред.Архітектуру комп'ютера розробили 1943 року Джон Преспер Еккерт, Джон Вільям Моклі і Джон фон Нейман з університету Пенсильванії. На відміну від комплексу Z3, створеного 1941 року німецьким інженером Конрадом Цузе, де застосовувались механічні реле, в ЕНІАКу як основа компонентної бази застосовувалися електровакуумні лампи. Загалом комплекс містив 17468 ламп, 7200 кремнієвих діодів, 1500 реле, 70000 резисторів і 10000 конденсаторів. Споживана потужність — 150 кВт. Обчислювальна потужність — 300 операцій множення або 5000 операцій додавання на секунду. Маса — 27 тонн. Обчислення виконувались у десятковій системі. До 1948 року для перепрограмування ЕНІАКу потрібно було, фактично, перекомутувати його заново[джерело?].
Використання
ред.Машина використовувалася переважно для розрахунків, пов'язаних із задачами балістики, виробництвом ядерної зброї, прогнозуванням погоди, проєктуванням аеродинамічних труб і досліджень космічного випромінювання. Вона також використовувалася для вивчення та аналізу випадкових помилок округлення.
ENIAC працював до 2 жовтня 1955 року, коли його вимкнули назавжди. Невдовзі комп'ютер було розібрано, окремі його панелі зберігаються в музеях США та Великої Британії, зокрема в Лондонському науковому музеї, Музеї американської історії, Музеї комп'ютерної історії, Смітсонівському інституті та інших. З 1973 року за рішенням федерального суду США комп'ютер перебуває в суспільному надбанні[джерело?].
День ENIAC
ред.День створення першого комп'ютера у світі відзначається 15 лютого[1].
Примітки
ред.- ↑ а б Philly Post: Trending: Philly Vs. Iowa for the Soul of the Computer. 28 січня 2011. Архів оригіналу за 19 лютого 2014. Процитовано 12 лютого 2014.
- ↑ День комп'ютерника [Архівовано 17 лютого 2011 у Wayback Machine.] (рос.)
- ↑ День компьютерщика отмечается сегодня во всем мире [Архівовано 16 лютого 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
- ↑ Annie Minoff and Jared Goyette. Finding the forgotten women who programmed the world’s first electronic computer. — 2015. Архівовано з джерела 21 березня 2021. Процитовано 7 листопада 2017.
Література
ред.- Berkeley, Edmund. GIANT BRAINS or machines that think. John Wiley & Sons, inc., 1949. Chapter 7 Speed—5000 Additions a Second: Moore School's ENIAC (Electronic Numerical Integrator And Computer)
- Hally, Mike. Electronic Brains: Stories from the Dawn of the Computer Age, Joseph Henry Press, 2005. ISBN 0-309-09630-8
- Lukoff, Herman (1979). From Dits to Bits: A personal history of the electronic computer. Portland, Oregon: Robotics Press. ISBN 0-89661-002-0.
- McCartney, Scott. ENIAC: The Triumphs and Tragedies of the World's First Computer. Walker & Co, 1999. ISBN 0-8027-1348-3.
- Tompkins, C.B. and J.H Wakelin, High-Speed Computing Devices, McGraw-Hill, 1950.
- Stern, Nancy (1981). From ENIAC to UNIVAC: An Appraisal of the Eckert-Mauchly Computers. Digital Press. ISBN 0-932376-14-2.
Посилання
ред.- історія комп'ютера ENIAC(англ.)