Гераклея Сінтіка
Гераклея Сінтіка — античне місто, що було центром стародавнього району Сінтіки, розташованого вздовж річки Струма і населеного фракійським плем'ям сінтіїв. Існувало за часів Македонського царства Антипатридів (300 року до н. е.) та Антигонідів, а також Римської імперії. Припинив своє існування наприкінці V ст. н. е., за часів Східної Римської імперії. Натепер є місцем наукових розвідок та туристичним об'єктом.
Гераклея Сінтіка | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
![]() | ||||
Основні дані | ||||
41°25′ пн. ш. 23°15′ сх. д. / 41.417° пн. ш. 23.250° сх. д.Координати: 41°25′ пн. ш. 23°15′ сх. д. / 41.417° пн. ш. 23.250° сх. д. | ||||
Країна |
![]() | |||
Адмінодиниця | Рупите | |||
Часовий пояс | UTC+2 і UTC+3 | |||
Міська влада | ||||
Мапа | ||||
![]() | ||||
| ||||
| ||||
![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Solidus_Constantine_II-heraclea_RIC_vII_101.jpg/230px-Solidus_Constantine_II-heraclea_RIC_vII_101.jpg)
Географія
ред.Давнє місто розташовувалося лежить біля основи згаслого вулкана Кожуха, біля сучасного міста Петрич, на відстані 1 км від міста Рупіте в південно-західній Болгарії.
Археологія
ред.Гераклею Сінтіку розкопували Людмил Вагалінскі, доцент і керівник Національного статистичного інституту Болгарії та Музею археології Болгарської академії наук, а також Сотір Іванов, директор Історичного музею Петрича.
Щорічні розкопки велися з 2007 року. Кілька років розкопки спонсорував Американський дослідницький центр в Софії, проводилися за участю американських студентів-археологів з Нью-Йоркського університету, зокрема голлівудського актора Коула Мітчел-Спроуса.
Вважається, що античний амфітеатр Гераклеи Сінтікі розташовувався недалеко від прилеглої гори Кожух і був настільки ж вражаючим, як античний амфітеатр стародавнього Філіпополя (сучасний Пловдив).
Історія
ред.На території, де в подальшому виникло місто, спочатку існувало поселення племені сінтіїв. Про нього у своїх творах згадували Гомер, Геродот та Фукидід. В подальшому ці землі увійшли до складу Македонського царства Аргеадів — Філіпа II та Олександра III, які наказали звести тут укріплення.
Античне давньогрецьке місто було засновано близько 300 року до н. е. македонським царем Кассандром з династії Антипатридів. У 310 році до н. е. останній заселив тут 20 тис. іллірійців. Наприкінці 290-х років до н. е. ця місцина стала об'єктом нападу племені дарданів, у результаті чого Гераклея частково постраждало.
У 280-х роках до н. е. увійшло до складу кельстською держави зі столицею у Тилісі. У середині 210-х роках до н. е. увійшло до складу Обриського царства. В подальшому за цю область боролися володаря одрисів та Македонії.
Філіп V, цар з династії Антигонідів остаточно включив місто до складу Македонії. В подальшому стає центром області Сінтіки, де вже мешкало змішано греко-фракійське населення.
Після перемоги римлян над Македонією у 166 році до н. е. передала частину володінь, зокрема й Гераклею Одриському царству. Історія міста цього період практично не досліджена. У I ст. н. е. увійшло до складу Римської імперії. Про нього згадували Тит Лівій, Страбон, Пліній Старший, Клавдій Птолемей.
Гераклея Сінтіка в період Римської імперії мало величезний економічний, політичний і демографічний потенціал. Час розквіту припав на 1-шу пол. III ст. З цього періоду відомий латинський напис 308 року, у якій римський імператор Галерій звертався до жителів Гераклеї Сінтіки, відповідаючи на їх запит про відновлення втрачених ними цивільних прав. У 350 році в Гераклеї Сінтіки відбулася зустріч посланців узурпатора Магненція з імператором Констанцієм II.
У пізньоантичний час місто Гераклея Сінтіка поступово занепадало як регіональний центр і його замінило сусіднє місто Парфіполю (теперішнє місто Санданський). Втім місто продовжувало існувати на початку Східної Римської імперії, останні згадки відносяться до панування імператора Юстиніана I, про що свідчать археологічні знахідки.
Джерела
ред.- Claude Lepelley: Une inscription ďHeraclea Sintica (Macédoine) récemment découverte, révélant un rescrit de ľempereur Galère restituant ses droits à la cite. In: Zeitschrift für Papyrologie und Epigraphik, 146 (2004), S. 221—231.
- Vagalinski, L. / Nankov, E. (eds.). Heraclea Sintica: From Hellenistic Polis to Roman Civitas (4th C BC — 6th C AD). Proceedings of a Conference at Petrich, Bulgaria, September 19-21, 2013 (Papers of the American Research Center in Sofia volume 2). Sofia February 2015. ISSN 2367-5640
- ARCHAEOLOGISTS DISCOVER ROMAN WATER FOUNTAIN WITH LION HEADS IN ANCIENT CITY HERACLEA SINTICA NEAR BULGARIA'S PETRICH [Архівовано 1 травня 2017 у Wayback Machine.]
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Гераклея Сінтіка |