Hårdost
Hårdost kallas den osttyp med fast konsistens, som man kan skära i skivor med kniv eller osthyvel och kan använda som pålägg på bröd. Hårdost kan även rivas och smältas för att användas i matlagning. Hårdostar delas in i grynpipig ost, rundpipig ost och tät ost.
Det går åt 10 kg mjölk för att tillverka 1 kg hårdost. Hårdostar har en vattenkonstistens mellan 30 % och 50 % och får olika textur beroende på tillverkningsprocessen: grynpipiga (till exempel prästost), rundpipiga (till exempel herrgårdsost) eller täta (till exempel cheddar).
Hårdostar
[redigera | redigera wikitext]Textur beskriver utseendet på en hårdosts hål eller pipor. De olika texturerna beror på skillnader i tillverkningsprocessen, och har gett namn åt tre olika typer av hårdost.
Grynpipiga hårdostar
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Esrom.jpg/200px-Esrom.jpg)
Många små oregelbundna, grynformiga hål bildas när vasslen tappas av innan ostmassan rörs om och läggs i sin form. Koldioxiden som bakteriekulturen bilar under mognadsprocessen sipprar då ut genom hålrummen och bildar risgrynslika pipor, det vill säga hålen.
Rundpipiga hårdostar
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Emmentaler.jpg/200px-Emmentaler.jpg)
Få, lite större och runda hål. Ostmassan formas och pressas samman under vätskeytan innan vasslen tappas. Bakteriekulturen bildar även här koldioxid men den stannar kvar i ostmassan och bildar stora hål som är fyllda med gas. Piporna blir färre och större än hos grynpipiga ostar.
Täta ostar
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Cheese_46_bg_060106.jpg/200px-Cheese_46_bg_060106.jpg)
Dessa har inga hål alls eller endast några smala sprickor. Ostmassan får ligga kvar i ostkaret efter att vasslen tappats av. Efter ett dygn mals och saltas den opressade osten för att därefter läggs i sin form för pressning. Under denna cheddringsprocess försvinner koldioxiden och inga hål bildas. Osten får en textur som är tätare än gryn- och rundpipiga ostar[1].
Övriga
[redigera | redigera wikitext]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/Parmigiano_Reggiano_cheese.jpg/200px-Parmigiano_Reggiano_cheese.jpg)
- Parmigiano-Reggiano (Parmesan)
- Grana Padano
Svensk konsumtion av hårdost
[redigera | redigera wikitext]2007 åt svenskarna 18,4 kg ost per person och av detta var 13 kg hårdost.[2]
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ ”Ostens textur”. Arla. Arkiverad från originalet den 23 september 2015. https://web.archive.org/web/20150923173628/http://www.arlafoodservice.se/utbildning/ostguiden/mejeriet/ostens-textur/. Läst 20 mars 2013.
- ^ ”Sverige i världseliten”. Ostfrämjandet. Arkiverad från originalet den 14 januari 2010. https://web.archive.org/web/20100114071110/http://www.ostframjandet.se/Svensk-ost/Ostkonsumtionen/. Läst 14 april 2010.
Källor
[redigera | redigera wikitext]- ”Ostmanifest”. http://ostmanifest.se/?page_id=46. Läst 20 maj 2020.
|
|